ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021478 · 2020-10-02 00:00:00 — Inför ett nationellt förbud mot användning och försäljning av fyrverkerier i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av att se över lagstiftningen med syftet att inrätta ett nationellt förbud mot användning och försäljning av fyrverkerier när det gäller privatpersoner och tillkännager detta för regeringen. Felaktig och olovlig användning av fyrverkerier och smällare utgör ett stort problem runt om i och detta skapar allmän oro och otrygghet. Raketer används allt oftare helt felaktigt och utgör en stor fara. Fyrverkerier och smällare riktas till och med ibland direkt mot människor, kollektivtrafiken, ambulans, polis och brandkår. Ett annat problem med fyrverkerier och smällare är den stora förstörelsen och bränderna som inträffar, likaså de många olyckorna och personskadorna. Ett ytterligare problem är den stora miljöpåverkan och nedskräpningen fyrverkerier och smällare utgör. Sist men inte minst ska nämnas den skada och oro som våra djur får utstå. Langning är omfattande, och föräldrar saknar dessvärre ofta kännedom om att unga, minderåriga ägnar sig åt att skjuta raketer och fyrverkerier. kring tex nyår och påsk är problemet så omfattande att vissa människor inte vågar gå ut. Kommunerna har genom den lokala ordningsstadgan möjlighet att reglera när och var fyrverkerier får användas, och lagstiftningen ger polisen möjlighet att ingripa vid direkta lagöverträdelser som tex att åldersgräns för inköp och användandet inte efterlevs. Kommuner kan dock inte förbjuda användning för privatpersoner helt. Branschen har förvisso tagit ett större ansvar för att begränsa försäljningen av pyroteknik men problemet är dock så omfattande att polisen omöjligen kan ingripa överallt och stävja missbruket. Kommunerna klarar heller inte, med de verktyg de förfogar över, att komma tillrätta med missbruket. Ett totalförbud mot användning och försäljning av fyrverkerier i när det gäller privatpersoner är mot denna bakgrund önskvärt, och regeringen bör skyndsamt återkomma med ett sådant förslag till . Om ett totalförbud inte bedöms möjligt att införa bör regeringen i stället se över möjligheterna att göra all användning av fyrverkerier tillståndspliktig.
mot · H8021479 · 2020-10-02 00:00:00 — Sotarutbildningen – nytt lärlingsprogram och ett kvalitetssäkrat valideringssystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett nationellt kvalitetssäkrat lärlingssystem/lärlingsutbildning samt kvalitetssäkrat valideringssystem och tillkännager detta för regeringen. Skorstensfejare arbetar inom området brandskydd och energi. Till arbetsuppgifterna hör att rensa skorstenar från sot, kontrollera eldstäder och rengöra ventilationsanläggningar. Skorstensfejare, som också ofta kallas för sotare förebygger brand och bidrar till att spara energi. En viktig arbetsuppgift är att rengöra och inspektera rökgasvägar i eldstäder och i skorstenar. Rengöringen minskar risken för att det ska börja brinna i kanalerna men gör också att det går åt mindre bränsle för uppvärmning. som kravet på sotning är en del av lagen om skydd mot olyckor minskar antalet utbildade sotare. Sotningsutbildningen utförs av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap sker på en plats i , . Utbildningen består av schemalagda aktiviteter online och fysiska träffar. Utbildningen har endast ett fåtal platser där det antas 28 elever per termin Trots att det är ett högt söktryck till utbildningen möter inte antalet utbildningsplatser behovet av utexaminerade sotare. Ett problem som skolan har är många som söker till den långa utbildningen aldrig har för avsikt att bli sotare. Det finns elever som söker till utbildningen för att få tillräckligt med extra poäng och komplettera till andra utbildningar och på så sätt kunna tillgodoräkna sig fulla studiemedel. Dagens regelverk medger inte någon form av selektering i antagningsprocessen eller kvotering av elever som har en lärlingsplats hos en arbetsgivare. Arbetsgivare som anställer en sotarlärling kan inte garanteras plats på sotarutbildningen för lärlingen för att han eller hon ska få den nödvändiga grundutbildning som behövs, i synnerhet när sådana krav ställs i en upphandling, endast för att elever som inte avser att bli sotare upptar platser för att bli beviljade mer studiemedel. Detta betyder att arbetsgivare avstår från att anställa en lärling eftersom de inte vet om de kan använda lärlingen för framtida arbetsuppgifter. Därför bör utbildningssystemet för sotare ses över. Inom sotarbranschen finns det grupper av sotare med lång erfarenhethet men utan grundläggande gymnasiekompetens. Det händer att företag i exempelvis i ett upphandlingsförfarande inte kan delta eftersom det ställs ett formellt krav på eftergymnasial utbildning till sotare. Det finns ett behov av ett nationellt kvalitetssäkrat valideringsprogram så att arbetstagare ska kunna få den grundutbildning som behövs för yrket. finns det inte några välutvecklade metoder och system för validering. Detta behöver ses över.
mot · H8021481 · 2020-10-02 00:00:00 — Hotade journalister behöver ökat skydd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta se över möjligheterna att stärka arbetet för att skydda hotade journalister och tillkännager detta för regeringen. Det behövs ett ökat skydd för hotade journalister i . Ytterst är det en demokratifråga. Journalister har en avgörande demokratisk uppgift genom att bland annat granska makten och samhället. Tyvärr riskerar många journalister att bli utsatta för hot, trakasserier eller våld i dagens samhälle. I organisationen utan gränsers årliga globala pressfrihetsindex ligger på andra plats. skriver organisationen i en ytterligare rapport som kartlägger näthat mot journalister i 32 länder, att de nordiska länderna, som alla ligger i topp i pressfrihetsindexet, trots det är särskilt utsatta för nättrakasserier. Situationen i lyfts fram som särskilt allvarlig. Deras slutsatser ligger väl i linje med senaste undersökning , genomförd i samarbete med , som visar att drygt var fjärde svensk journalist har hotats, trakasserats eller utsatts för våld . Förutom rädsla hos de drabbade leder det till självcensur. Många journalister upplevde att syftet med hoten var att få dem att ändra sin rapportering och dessvärre lyckas det alltför ofta: Ungefär en fjärdedel uppgav att de valt att inte bevaka ett ämne på grund av det de utsatts för. Att journalister tystas genom självcensur är illa nog, men i förlängningen riskerar det också att leda till något än värre, en situation där människor hoppar av eller inte alls vågar ge sig in i yrket. Det är ett allvarligt hot mot fundamentet för hela vår demokrati. I rapporten om nättrakasserier från Reportrar utan gränser ges ett antal rekommendationer. Bland annat föreslår organisationen att lagar måste antas som ger större möjlighet till åtal för nättrakasserier mot journalister och att de nätplattformar där hot och hat florerar måste åläggas ett större ansvar för vad som delas på deras sajter. har också föreslagit att en särskild brottsrubricering utreds för att skydda dem som hotas på grund av att de nyttjat sin yttrandefrihet. Det krävs krafttag för att vända utvecklingen; vi måste se till att stärka skyddet för en av grundvalarna i vår demokrati också framöver – yttrande- och pressfriheten. Arbetet för att ta fram och genomföra fler konkreta förslag för att stärka skyddet för hotade journalister bör därför fortsätta. Den socialdemokratiskt ledda regeringens arbete för samling mot hot och hat till det fria ordets försvar är ett bra steg på vägen men dagens medieklimatet och starka hotbild mot journalister gör att arbetet ytterligare behöver intensifieras.
mot · H8021483 · 2020-10-02 00:00:00 — Förändrat arbetssätt för riksdagsledamöter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arbetsformer så att den tid som ledamöter behöver vara fysiskt närvarande i kan koncentreras eller anpassas, i syfte att riksdagsledamöter ska kunna resa till med klimatvänliga färdmedel i stället för med flyg, och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Genom har världens stater enats om att hålla den globala uppvärmningen nere till ett globalt snitt på två grader. presenterade FN:s klimatpanel IPCC sin senaste rapport om effekterna av den globala uppvärmningen redan vid en och en halv grad. I den konstateras att vi redan nu börjat erfara de katastrofala konsekvenser den ökade uppvärmningen för med sig för planeten och för mänskligheten. Vid en och en halv grads höjning kan många katastrofala konsekvenser väntas, men vi kan minska de negativa konsekvenserna avsevärt genom att hålla ökningen till den nivån, istället för två grader. I rapporten bedöms det att vi 2030 kan nå en ökning om en och en halv grad. Forskare bedömer därför att vi nu har ynka på oss att världen över ställa om våra samhällen på ett sådant sätt att vi kan förhindra en del av de negativa konsekvenser den globala temperaturhöjningen medför. Hela världen måste nu skyndsamt ställa om hur vi lever och arbetar. Förändringar behövs på systemnivå såväl som individnivå. Som politiker kan vi åstadkomma den nödvändiga förändringen genom att fatta beslut som radikalt anpassar samhället på det sätt som krävs och underlättar för såväl individer som företag att leva och verka klimatsmart. Men då tiden är knapp krävs att alla tar sitt ansvar också på individnivå. Som riksdagsledamöter måste vi föregå med gott exempel. I är av utsläppen orsakade av fossila bränslen, som enligt forskare helt måste fasas ut om ska klara våra klimatmål. Det är väl känt att flyget står för stora utsläpp som svenskars flygresande har ökat. Många riksdagsledamöter bor inte i närområde, och att ta sig till kan innebära två resor , sammanlagt tusentals resor , bara inrikes. Genom att sluta flyga inrikes till förmån för alternativa färdmedel kan vi radikalt minska våra egna utsläpp. Det skulle även öka vår trovärdighet när vi vill driva igenom andra nödvändiga och potentiellt svåra förändringar på miljö- och klimatområdet. Eftersom restiden för de flesta ledamöter kan väntas öka markant genom reformen, skulle detta inverka negativt både en ledamot har att spendera i sin valkrets samt på möjligheten att kombinera arbetsliv och privatliv på ett hållbart sätt. För att en dylik reform ska vara möjlig krävs därmed även ett förändrat arbetssätt. Tiden som en riksdagsledamot är i skulle kunna koncentreras till vissa tidsperioder. Detta kan göras på ett flertal sätt, exempelvis genom att endast hålla fysiska möten i varannan eller . En annan möjlighet som kan ses över är att arbeta mer med digitala möten. Åtgärder likt dessa kan även väntas minska resandet överlag, vilket också höjer kostnadseffektiviteten.
mot · H8021484 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över regelverk så att användning av pyrotekniska varor (t.ex. fyrverkerier, raketer och smällare) utan tillstånd från polisen förbjuds inom kvartersmark för bostadsområden i detaljplan och tillkännager detta för regeringen. leder fyrverkerier till många olyckor i , bara i bostadsområden skadas cirka 100 personer . Ofta är det unga personer som drabbas och som måste söka vård för exempelvis splitterskador eller förlust av fingrar. Raketer skjuts in i fönster i lägenheter och hus och kan ställa till med allvarlig skada. Många människor drabbas ofrivilligt. Äldre med hjärtproblem och trauman, djur och små barn är exempel på personer som kan drabbas av stress och onödigt lidande på grund av smällare och raketer. Dessutom har skjutandet negativa konsekvenser för den redan sköra miljön. Efter en allvarlig fyrverkeriolycka har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) genomfört en studie om raketer som finns tillgängliga på den svenska marknaden och deras skadepotential. Studien visade att raketer som har pyrotekniska satser är farligare än man har vetat om. Baserat på ovanstående borde man överväga möjligheten att se över ordningslagen, SFS-nr: 1993:1617. Möjligheten till ändringar, i syfte att användning av pyrotekniska varor (till exempel fyrverkerier, raketer och smällare) utan tillstånd från polisen skulle kunna förbjudas inom kvartersmark för bostadsområden i detaljplan, borde ses över.
mot · H8021485 · 2020-10-02 00:00:00 — Servering av vegansk kost som norm i restauranger ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vegansk kost ska vara norm i samtliga av restauranger och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Genom har världens stater enats om att hålla den globala uppvärmningen nere till ett globalt snitt på två grader. presenterade FN:s klimatpanel IPCC sin senaste rapport om effekterna av den globala uppvärmningen redan vid en och en halv grad. I den konstateras att vi redan nu börjat erfara de katastrofala konsekvenser som den ökade uppvärmningen för med sig för planeten och för mänskligheten. Vid en och en halv grads höjning kan många katastrofala konsekvenser väntas, men vi kan minska de negativa konsekvenserna avsevärt genom att hålla ökningen till den nivån, i stället för två grader. I rapporten bedöms det att vi 2030 kan nå en ökning om en och en halv grad. Forskare bedömer därför att vi nu har ynka på oss att världen över ställa om våra samhällen på ett sådant sätt att vi kan förhindra en del av de negativa konsekvenser den globala temperaturhöjningen medför. Hela världen måste nu skyndsamt ställa om hur vi lever och arbetar. Förändringar behövs på systemnivå såväl som på individnivå. Som politiker kan vi åstadkomma den nödvändiga förändringen genom att fatta beslut som radikalt anpassar samhället på det sätt som krävs och underlättar för såväl individer som företag att leva och verka klimatsmart. Men då tiden är knapp krävs att alla tar sitt ansvar också på individnivå. Som riksdagsledamöter måste vi föregå med gott exempel. Animalieproduktionen står för av de globala växthusgasutsläppen. nötkött orsakar exempelvis 23–växthusgaser. Enligt en rapport från utgör animalieproduktionen även ett av de största hoten mot den biologiska mångfalden då den ökade foderanvändningen tar naturbetesmarker i anspråk och pesticidanvändningen i det icke-ekologiska jordbruket påverkar miljön negativt. Att minska köttkonsumtionen är således ett viktigt steg både för att minska utsläppen och för att värna den biologiska mångfalden. Vegansk kost är inte enbart miljömässigt mer hållbar, den innebär även hälsomässiga fördelar. konstaterar till exempel att det inte finns några hälsomässiga skäl att äta så mycket kött som vi gör . Forskning visar tvärtom att ett lägre köttintag kan minska risken för att drabbas av tjock- och ändtarmscancer, diabetes och hjärt- och kärlsjukdomar. Det sänker också kolesterolhalterna i kroppen, blodtrycket sjunker och det hjälper även till att hålla vikten på en hälsomässigt sund nivå. I restauranger bör därför vegansk kost införas som norm. Specialkost bör fortfarande erbjudas och animaliekost som kött, fisk och mjölkprodukter bör betraktas som det.
mot · H8021486 · 2020-10-02 00:00:00 — Värnplikt för ökad säkerhet, gemenskap och samhällsbärande kunskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att steg för steg bygga ut den allmänna värnplikten i och tillkännager detta för regeringen. När föll 1989 infann sig snabbt tron på att en fredligare värld utan kallt krig var möjlig. och flera andra länder rustade ned det väpnade försvaret och den civila beredskapen. har mycket hänt och vår omvärld har blivit både oroligare och mindre trygg. Cyberhot, terrorhandlingar och nya konflikter i vår omvärld har vuxit fram och i vår omedelbara närhet pågår konflikter med stora säkerhetsrisker. har coronaepidemin på ett dramatiskt sätt också visat hur skört vårt samhälle är. Till detta skall läggas att det finns helt andra typer av allvarliga orosmoln i vårt land. Ett sådant är den ökade segregationen som riskerar att skapa permanenta barriärer mellan människor och parallella samhällsstrukturer som gröper ur samhällsgemenskapen. Det är en stor och ansvarsfull uppgift för varje människa som växer upp att fritt bestämma sig för vad man vill göra av sitt liv i ett samhälle som skapar förutsättningar för att göra de valen möjliga. Vi menar dock att denna möjlighet innebär en skyldighet för varje människa som växer upp att lära sig behärska demokratins spelregler och att ta sin del av ansvaret för arbetsuppgifter som bär upp samhället. Värnplikten, som den var utformad tidigare, handlade aldrig enbart om att försvara territorium även om det utgjorde det primära syftet. Den innehöll också t ex att lära sig bygga broar, säkra elförsörjningen, rädda liv och att lära sig samarbeta med och lita på andra människor. Det handlade om att lära sig att vara samhällsbärande, vilket är en svårslagen del av integrationen. Att vara behövd och ha en viktig uppgift tillsammans med andra i ett gemensamt sammanhang är något som många unga saknar . Omfattande insatser behövs därför för att motverka unga från att hamna i destruktiva livsval. Mot bakgrund av den ökade oroligheten i vår omvärld och behovet av att öka sammanhållningen i vårt eget land menar vi att det nu är dags att återinföra en ny, modern allmän värnplikt för såväl kvinnor som män. Regeringen har , i takt med kraftigt ökade satsningar på försvaret, påbörjat en utbyggnad av värnpliktsverksamheten men mer behöver göras. De flesta ungdomarna får brev från rekryteringsmyndigheten men alla får inte mönstra och ännu färre får genomföra värnplikten. kallades 13 000 18-åringar till mönstring varav ca 4 500 fick genomföra värnplikten. Vi menar att utbyggnadstakten behöver ökas och att fler behöver ingå i vårt försvar. Vinsterna blir många. Möjligheterna att försvara våra kuster och vårt luftrum ökar, integrationen stärks, stabiliteten i samhället ökar liksom beredskapen inför civila tillbud som bränder, översvämningar, större olyckor och sjukdomsutbrott.
mot · H8021487 · 2020-10-02 00:00:00 — Klimatkompensation för inrikes flygresor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga inrikes flygresor som företas av riksdagsledamöter och anställda vid bör klimatkompenseras och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Genom har världens stater enats om att hålla den globala uppvärmningen nere till ett globalt snitt på två grader. presenterade FN:s klimatpanel IPCC sin senaste rapport om effekterna av den globala uppvärmningen redan vid en och en halv grad. I den konstateras att vi redan nu börjat erfara de katastrofala konsekvenser den ökade uppvärmningen för med sig för planeten och för mänskligheten. Vid en och en halv grads höjning kan många katastrofala konsekvenser väntas, men vi kan minska de negativa konsekvenserna avsevärt genom att hålla ökningen till den nivån, istället för två grader. I rapporten bedöms det att vi 2030 kan nå en ökning om en och en halv grad. Forskare bedömer därför att vi nu har ynka på oss att världen över ställa om våra samhällen på ett sådant sätt att vi kan förhindra en del av de negativa konsekvenser den globala temperaturhöjningen medför. Hela världen måste nu skyndsamt ställa om hur vi lever och arbetar. Förändringar behövs på systemnivå såväl som på individnivå. Som politiker kan vi åstadkomma den nödvändiga förändringen genom att fatta beslut som radikalt anpassar samhället på det sätt som krävs och underlättar för såväl individer som företag att leva och verka klimatsmart. Men då tiden är knapp krävs att alla tar sitt ansvar också på individnivå. Som riksdagsledamöter måste vi föregå med gott exempel. I är av utsläppen orsakade av fossila bränslen, som enligt forskare helt måste fasas ut om ska klara våra klimatmål. Det är väl känt att flyget står för stora utsläpp som svenskars flygresande har ökat. klimatkompenserar för de flygresor som ledamöter företar utanför EU, medan de som sker inom EU kompenseras och regleras via EU-samarbetet. Men även inrikesresor står för stora utsläpp, särskilt sett till hur många riksdagsledamöter som inte bor i närområde, för vilka uppdraget i således kan innebära två resor , sammanlagt tusentals resor inrikes . Jag har även motionerat om att lägga om arbetssätt för att minska den tid som kräver fysisk närvaro i för ledamöter, i syfte att helt kunna fasa ut inrikesflygningarna. I avvaktan på att det kan bli verklighet är det dock rimligt att samtliga inrikesresor som företas av ledamöter eller anställda vid klimatkompenseras på samma sätt som utrikesresorna.
mot · H8021488 · 2020-10-02 00:00:00 — Offentlig redovisning av de kungliga finanserna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de totala kostnaderna för monarkin bör offentliggöras och tillkännager detta för regeringen. har hovet presenterat en årlig verksamhetsberättelse. Detta efter politiska påtryckningar för att redovisningen skulle bli mer öppen och detaljerad. Det årliga anslaget till hovet, som kungen fördelar, redovisas numera som en traditionell årsredovisning med resultat- och balansräkning. Hovets redovisning rapporteras i media och det kan uppfattas som att verksamhetsberättelsen visar den totala kostnaden för monarkin för de svenska skattebetalarna. Med en rad kostnader och förlorade intäkter borträknade försöker den kungliga rapporten förstärka myten om att monarkin är billig. För att exemplifiera detta har hovet inte redovisat verksamhetsberättelserna för och inte med slottsförvaltningarna. var inte längre och Husgerådskammaren särskilda redovisningsobjekt – vilket gör det omöjligt att bedöma deras ekonomiska utveckling. Att utläsa hur mycket pengar som används för vården av de statliga samlingar som utgör en del av kulturarvet går alltså inte. Ovanpå detta upphörde hovet med att som en del av årsredovisningen publicera revisionsberättelserna för Hovstaterna, Slottsstaten respektive . Den officiella verksamhetsberättelsen visar dock bara en bråkdel av monarkins totala kostnad eftersom den utesluter en rad dolda kostnader som tillsammans torde utgöra . Eftersom det saknas full insyn i hovets ekonomi kan kungligheterna spendera skattepengar fritt. Utan ordentlig offentlig granskning kan de missbruka systemet. Det är den fullständiga bristen på verkligt ansvarsutkrävande som bidrar till dessa enorma och svåröverblickbara kostnader. Inom andra områden för statens budget är uppföljning viktig – för att se så att pengarna använts på rätt sätt och att utgiften var motiverad. Inom det icke-demokratiska kungahuset är den principen ingenting annat än ord på papper.