mot · H8022507 · 2020-10-05 00:00:00 — Utveckla det småskaliga och kustnära fisket ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur arbetet för levande kustsamhällen bör stärkas och hur det småskaliga kustnära fisket bör bidra till detta, både nationellt och inom EU, och tillkännager detta för regeringen. I finns långa och starka traditioner av småskaligt fiske. Det är ett hantverksyrke som bedrivits i generationer och ett för vår del av landet som vi som bor här är stolta över. Dessvärre är det kustnära och småskaliga fisket i på väg att snabbt dö ut. Säl- och skarvproblematik är starkt bidragande orsaker. äter och förstör fångsten i garnen, säl och skarv äter så mycket fisk invid kusten att det blir så pass lite kvar till yrkesfisket. Dessutom sprider sälen sjukdomar och parasiter som drabbar fisken. De få som kan ägna sig åt sådant fiske är äldre deltidsfiskare som inte har fisket som huvudinkomst. Som en del av januariavtalet mellan den socialdemokratiskt ledda regeringen och och Liberalerna är man överens om att ska vara pådrivande i EU för ett starkare samarbete som anpassar både fångstkvoter och fångstmetoder för att uppnå hållbara fiskbestånd. Dessutom är partierna också överens om att subventioner som leder till överfiske ska fasas ut, som det hållbara småskaliga fiskets konkurrenskraft värnas. Havs- och vattenmyndigheten försöker möjliggöra att kvoter kan fiskas i största möjliga mån. Med hänsyn till att infiskningen med passiva redskap varit låg så gjordes bedömningen att överföring av ska ske till trålfisket i västra . Trålfiske går fortfarande att leva på, men det är på grund av de sälspridda parasiterna i fisken svårt att få även detta fiske att gå ihop, framför allt för mindre trålare som fiskar i områden med mycket säl. Parasiterna är främst sälmask och levermask som lever i fisken respektive fiskens lever. Torsken tycks hårdast drabbad. Det gör att det är svårt att sälja torsk för bra priser, och lönsamheten blir därmed sämre. Förutom säl och skarv är de största hindren för fisket, enligt Havs- och vattenmyndigheten, nyrekrytering, lönsamhet, resursen och regelverket. Lösningen på problemen ligger såväl på EU-nivå som på nationell politisk nivå, myndighetsnivå, regional och nivå och på individnivå. Den allmänna samhällsutvecklingen gör att nyrekryteringen inom yrkesfisket är låg. Rekryteringen skulle troligtvis öka något om lönsamheten inom kustfisket var god. är en förutsättning för god lönsamhet god tillgång på fisk i haven, och myndigheten måste tillsammans med näringen arbeta för förvaltning som resulterar i hållbara bestånd. Det småskaliga fisket bedrivs med passiva redskap och utgörs i allt väsentligt av endygnsresor, och fisket bedrivs inom från kusten. Fisket utgår från en och samma hamn, oftast på landsbygden. Fisket kombineras också med andra fisken eller annan verksamhet. De problem vi har med utfiskning beror oftast inte på det småskaliga fisket, utan det är det storskaliga så kallade industrifisket som leder till utfiskning. Vi välkomnar att regeringen i regleringsbrevet till Havs- och vattenmyndigheten gav myndigheten i uppdrag att redovisa sitt förenklingsarbete på fiskets område. Redovisningen ska omfatta en beskrivning av genomförda förenklingsåtgärder samt förslag på hur arbetet med dessa ska följas upp. Här menar vi att man särskilt bör beakta det småskaliga och kustnära fiskets villkor. Vi menar att regeringen både nationellt och inom EU ska arbeta för att se över möjligheterna till att det småskaliga kustnära fiskets villkor kan bidra till levande kustsamhällen i . Vi menar att regeringen både nationellt och inom EU ska arbeta för att stärka det småskaliga kustnära fiskets villkor för att vi ska få levande kustsamhällen i . Det är främst fyra åtgärdsområden som bör prioriteras: näringens egna insatser, strukturinsatser, kunskapsinhämtning och utveckling, förvaltningsåtgärder och regleringar. Regeringen bör bedriva detta arbete i dialog med representanter för det småskaliga kustnära fisket för att finna de bästa lösningarna, samt med berörda myndigheter.