ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021599 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda brukarfinansiering på sträckan –2.55, samt att inleda dialog med i ärendet och tillkännager detta för regeringen. Förbättra järnvägen mellan och tar den snabbaste resan med tåg mellan och . Många avgångar har längre restid. Genom förbättringar av dagens infrastruktur skulle restiderna kunna minskas . Det skulle bidra till kraftig klimatnytta tillsammans med stora regionala och nationella samhällsnyttor. Resandet på sträckan –är omfattande, och enbart flyget mellan de båda huvudstäderna står för 1,4 miljoner resor . I ett modernt , där klimatmålen står i centrum, vore det rimligt att istället satsa på bättre tågförbindelser. Att åstadkomma en tågförbindelse på max kräver varken höghastighetståg eller helt ny järnväg mellan huvudstäderna. Den åtgärdsvalsstudie (ÅVS) som färdigställde för sträckan visar att det är fullt möjligt att uppnå målet genom en stegvis utbyggnad av befintlig infrastruktur och genom att bygga ett par nya länkar för att korta resvägen. Den omedelbara effekten kan förväntas bli att drygt en miljon flygresenärer skulle sätta sig på tåget och klimatutsläppen skulle minska med över . Den nyttoanalys som genomfördes för projektet visar att projektet dessutom skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt – så lönsamt att det skulle vara möjligt att finansiera de nya järnvägslänkarna som krävs genom banavgifter. Stora internationella, nationella och lokala nyttor utgör en viktig arbetsmarknad för många svenskar, och arbetspendlar ett väldigt stort antal människor mellan länderna. investeringsvolym i är mer än så stor som i och tillsammans, och en stor del av investeringarna sker inom it- och företagstjänster. äger flest utlandsägda företag i , främst inom tjänstesektorn, vilket är en trend som varit starkt positiv . har antalet sysselsatta i norskägda företag i fördubblats. varuimport är störst från , och växande tjänsteexport går i huvudsak till . Genom att knyta de båda huvudstadsregionerna närmre varandra skapas nya möjligheter för innovation och tillväxt. Inte minst med tanke på att det mellan de båda huvudstäderna ligger flera stora och växande städer, bland annat , och (totalt bor omkring 3,4 miljoner människor längs stråket). En satsning på förbättring av infrastrukturen mellan och gynnar alltså inte bara de direkt boende i de två huvudstäderna utan skapar också goda förutsättningar för både och i form av snabbare transporter och större arbetsmarknadsregioner. Utred möjligheten att finansiera den nya infrastrukturen I de två senaste nationella transportplanerna har stråket –pekats ut som brist. Det är nu dags att sträckan ––––utvecklas. Regeringen bör ge en utredare i uppdrag att se över möjligheten att brukarfinansiera (banavgifter) de nya järnvägslänkar som krävs för att få till konkurrenskraftiga restider i stråket. Regeringen bör också ta initiativ till att inleda dialog med sin norska motsvarighet för att gemensamt kunna gå vidare med en ny snabbare förbindelse över nationsgränsen. Per (SD)
mot · H8021600 · 2020-10-02 00:00:00 — Infrastrukturen kring Ystads hamn och E65 ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastrukturen kring Ystads hamn och E65 och tillkännager detta för regeringen. är den största hamnen i med daglig färjetrafik till och och även med en ny linje i till den tyska staden . hamn är den tredje största färjepassagerarhamnen, den femte största avseende det totala antalet fartygsbesök och den elfte största när det gäller det totala godsflödet genom hamnen, och utgör därmed länk till och södra . Som handelslänk för gentemot EU spelar hamnen även en viktig roll för export och näringslivet i regionen som spänner ifrån till , , och . välkomnade över 2,3 miljoner passagerare och i genomsnitt fler än 6 400 passagerare . passerade över 650 000 personbilar och 260 000 tunga fordon . Godsvolymen uppgick till över . Prognoser från visar en dubblering av godstrafiken till 2040. investerar i en ökning av kapaciteten, där hamnen byggs ut med två nya färjelägen som kan ta emot modernare och större fartyg. Utbyggnaden beräknas vara färdig . Den ökade kapaciteten skapar utveckling och arbetstillfällen inte bara i utan även i övriga , på , och även . Framtidens ökade trafikmängd ställer dock krav på att infrastrukturen till och från hamnen fungerar för att skapa förutsättningarna för den ökade trafiken att vara till nytta för regionen. Behovet av utbyggnad är stort för att göra leden mer trafiksäker och framkomlig. En utbyggnad av hamnen och fartyg med större kapacitet kommer att öka antalet passerande fordon och därmed skapa ytterligare belastning på anslutningsvägarna. Situationen är närmast katastrofal ur miljö- och tillgänglighetssynpunkt, främst avseende E65 genom där dagliga köer bildas på grund av plankorsning, övergångsställen och enfiliga vägar. En hållbar lösning utifrån miljö- och säkerhetsperspektiv behövs. Det mest prioriterade avseende E65:an () är sträckan från hamnen norrut förbi Regementsområdet. Även E65 mot är olycks- och ködrabbad och underdimensionerad för trafiken till och från /. har presenterat en åtgärdsvalsstudie för området närmast , specifikt en korsning strax utanför hamnens område. Studien tar hamnens utbyggnad och de därmed ökade volymerna i beaktande men tillkommer även en ny trafik till som förväntas öka . Trafiken till har t.ex. slagit nya rekord avseende personbilar. De åtgärder som utredningen föreslår måste således tidigareläggas för att den redan besvärliga trafiksituationen inte ska förvärras. Ett ”tråg” under järnvägen och förbi Regementsområdet behövs för att trafiken ska passera smidigare och inte utgöra ett problem för varken fotgängare, boende i eller resande via hamn. En sådan lösning hade också utgjort en miljöförbättring med minskad tomgångskörning och mindre buller. En utbyggnad av väg E65 till 2+2-väg mellan och skulle också avsevärt förbättra möjligheten för gods och passagerare att ta sig mellan /, och vidare ut i landet. skulle väg 13 och 19 avlastas då mycket av lastbilstrafiken går här .
mot · H8021602 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ett nytt kärnkraftverk i av modernaste slag, med tillräcklig effekt för att täcka elbehovet i och tillkännager detta för regeringen. I och framförallt , har det varit problem med att säkra elbehovet. Orsaken till detta är både avsaknad av lokal basenergi samt brister i nätet för elöverföring. Att återigen behöver ett kärnkraftverk kan inte vara tydligare. stod inför akut elbrist. Flertalet större företag kunde inte öka sin produktion, då de nekades eltillförsel. hanteras liknande problem med temporära lösningar, genom att starta upp fossileldade kraftverk i och , vilket vi inte ser som hållbart. skriver i sin senaste rapport där de varnar för att det finns risk för att användare kan behöva kopplas bort från hela elsystemet för att undvika ett haveri. Enbart i beräknas energibehovet öka med , bland annat beroende på att elbilar, elbussar och regiontåg blir fler. I väntas elanvändningen öka som en följd av att Microsoft bygger en serverhall i kommunen. när den sista kärnkraftsreaktorn i stängdes har inte kompenserats tillräckligt för det produktionsbortfall som uppstod. Elpriset har varit som dyrast i och förväntas fortsättningsvis att vara det, enligt en rapport från . Det är orimligt att elkonsumenterna i fortsatt ska tvingas bära kostnaden för det dåliga beslutet att lägga ner det förutvarande kärnkraftverket i . Åtgärderna som skulle säkra energitillgången i , med en kabel från norr till söder finns fortfarande inte på plats och lär inte vara det . Vi skånska ledamöter är medvetna om att nuvarande och kommande brist i tillgång till energi i både beror på saknad av lokal basenergi samt bristfälligt elnät. Med ett nytt modernt och högeffektivt kärnkraftverk i , lämpligast i med sin befintliga infrastruktur och lämpliga läge, kommer de framtida behoven av energi att kunna tillgodoses även i sydligaste landskap, . är den moderna kärnkraften ett av de absolut säkraste och utsläppsmässigt renaste energislagen. Dessutom är den mycket prisvärd per tillverkad kWh, om man inte ger andra energislag subventioneringar. Per Ramhorn (SD)
mot · H8021604 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att justera regleringar för trängselskatt vid Ropsten för att boende på ska kunna hämta, lämna och infartsparkera och tillkännager detta för regeringen. har trängselskatt tagits ut för fordon som kör in eller ut från . Motivet är att minska trängseln i trafiken. Trängsel i trafiken ger upphov till många negativa externa effekter, såsom en försämrad miljö och folkhälsa. Genom att använda taxan för att köra in i som ett incitament, kan man få fler att åka kollektivt. Det gynnar både närmiljö och vårt klimat. Trängselskatten har dock skapat oönskade effekter, inte minst för boende på . Ropsten, som är viktigaste kollektivtrafiknod med byte till tunnelbanan, ligger innanför tullarna medan ligger utanför. En boende på som åker till med bil för att hämta eller lämna en passagerare – exempelvis en familjemedlem eller besökare – får betala dubbel trängselskatt för detta. En avgift på väg in och en avgift på väg ut. Detta trots att hen inte bidrar till trängseln i – tvärtom möjliggörs för fler att istället använda tunnelbanan. Som tidigare nämnts i motionen infördes trängselskatten för att få fler att åka kollektivt med intentionen att gynna miljö och klimat. Dessvärre försvårar trängselavgiftens nuvarande utformning detta för Lidingöbor och ger snedvridna incitament. Nuvarande regler drabbar Lidingöbor som väljer att åka bil till Ropsten för att där byta till kollektivtrafiken och tunnelbanan. Detta till följd av placeringen av betalstationen. Det ska vara lätt att göra rätt, speciellt i klimatfrågan. Det är möjligt att genom vissa justeringar av den teknik som används göra det möjligt att kunna parkera samt hämta eller lämna i Ropsten utan att debiteras trängselskatt. En ny form av den tidigare Lidingöregeln kan skapas. Därför önskar vi att regeringen ser över möjligheten att återigen möjliggöra för resande från som antingen hämtar/lämnar eller infartsparkerar att inte behöva betala trängselavgift. Ett förslag skulle kunna vara att de som hämtar eller lämnar exempelvis blir undantagna avgiften om resan till och från genomförs under en mycket begränsad tidsperiod. Alireza Akhondi (C) Per Lodenius (C)
mot · H8021606 · 2020-10-02 00:00:00 — som pilotlän för omställning till förnybart samhälle ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska ge i uppdrag att fullfölja planerna på att ska kunna vara ett pilotlän för omställningen till ett förnybart samhälle och tillkännager detta för regeringen. är utsett som pilotlän av den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen för omställningen till ett förnyelsebart samhälle. Förstudien och färdplanen pekar på ett flertal inriktningar som testanläggningar, systemöversyn och regelförändringar. Förstudien klargör också att det kommer att behövas grundläggande infrastruktur för att kunna genomföra omställningen till ett klimatsmart samhälle. Färdplanen som gjort pekar på att har ypperliga förutsättningar att vara ledande i klimatomställning, att bli en stående världsutställning på klimatområdet. Mycket tack vare att ö-läget ger naturliga avgränsningar där det är lätt att testa ny teknik och nya lösningar, med bra förutsättningar att följa upp resultaten. För att skall kunna fungera som pilotlän och inspirera övriga så är tidsaspekten avgörande. skall vara omställt enligt fattade beslut i riksdag. Det innebär att behöver vara i mål ungefär . Färdplanen understryker att behöver tillföras till detta . behöver ett tydligt mandat att fullfölja uppdraget med pilotlänet . Vidare behöver det framgå att dessa pengar tillåts att vara en grundplåt för kommande uppväxling mot andra medel, både privata och offentliga. Regeringen måste därför finansiera, ge i uppdrag att genomföra och sätta rätt ramar för att genomföra pilotlän . Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten skall ge medel och uppdrag att fullfölja planerna på att skall kunna vara ett pilotlän för omställningen till ett förnyelsebart samhälle.
mot · H8021607 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör utreda och överväga att verka för att tillskapa en katastroffond för jordbrukets behov framgent och tillkännager detta för regeringen. Coronapandemin har satt vårt importbehov av förnödenhet i blixtbelysning. Det gäller sjukvårdsutrustning, mediciner m.m. Beroendet av som världens fabrik har blivit tydligt för många. Tack och lov stängdes inte transporterna av , men det är lätt att föreställa sig vad som kan hända med nedstängda varutransporter vid nästa kris- eller krigssituation. Pandemin påvisar också vårt extra stora importberoende för livsmedelskedjan. Den är speciellt känslig eftersom livsmedelsförsörjningen bygger på, i runda tal, hälften import. Dessutom är flera avgörande insatsvaror till jordbruket helt importberoende. Coronapandemin ihop med den svåra torkan visar på sårbarheten i den svenska livsmedelsförsörjningen. Den svåra torkan är troligen inte den sista i sitt slag. Naturkatastrofer är därför ett stort hot mot jordbrukets långsiktiga utveckling i . Nationellt beräknades kostnaden för torkan 2018 länge till ca . I slutändan landade kostnaden på ca enligt beräkningar. En gynnsam höst räddade upp situationen till viss del, därav sjönk utfallet för förlusterna något. De stora förlusterna riskerar att snabba på den stora omvandlingen som sker löpande i branschen. Strukturutvecklingen i jordbruket har varit brutal i sedan EU-inträdet 1995. Vi ser många stora jordbruksföretag runt om i som avvecklar sin produktion i förväg på grund av effekterna efter torkan . Framöver är det rimligt att tro att liknande naturkatastrofer, både torka och översvämningar, kommer att inträffa mycket mera frekvent på grund av den tilltagande klimatförändringen. Att en hel bransch står under akut konkurshot med täta mellanrum på grund av pågående klimatförändringar riskerar att få dramatiska konsekvenser. Under sådana förutsättningar går det aldrig att bygga någon framtidstro och investeringsvilja i jordbruket. Speciellt med tanke på att lönsamheten i branschen är väldigt pressad av import, som konkurrerar på andra villkor. För att lyckas öka den svenska livsmedelsproduktionen, som enats om, behövs därför verktyg som kan hantera liknande situationer. Därför behöver staten, troligen ihop med branschen, skapa en katastroffond som kan undanröja de största förlusterna vid extrema väderförhållanden. Sannolikt behöver en sådan fond omfatta ca 2 förluster motsvarande nivå, det vill säga i storleksordningen 15–. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten bör utreda och verka för att tillskapa en katastroffond för jordbrukets behov framgent.
mot · H8021610 · 2020-10-02 00:00:00 — Statligt ansvar för merkostnader i den gotländska sjukvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda på vilket sätt staten ska bära ansvaret för de merkostnader som har för sjukvården på grund av kombinationen ö-läge och liten befolkning och tillkännager detta för regeringen. sjukvård har speciella förutsättningar som inte är jämförbara med någon annan regions förutsättningar. Vissa av de faktorerna tas hänsyn till i kostnadsutjämningen för regioner, i skatteutjämningssystemet. Men den avgörande faktorn finns det ingen kompensation för, kombinationen av att vara ö och ha en liten befolkning. speciella förutsättning med länsgräns bestående av vatten gör att samverkan med andra sjukhus försvåras och i många fall helt omöjliggörs. Det grundläggande problemet är att det alltid kommer behövas ett fullvärdigt akutsjukhus, med alla jourlinjer, på . Det eftersom transporter till närliggande sjukhus ofta är för långsamma om de sker via färja. Även flyg- och helikoptertransporter har stora begränsningar på grund av bland annat väderlek. Att bedriva ett fullvärdigt akutsjukhus är väldigt kostnadsdrivande. Normalt för regioner är att det behövs ett underlag på minst 120 000–150 000 personer för att hålla med ett fullvärdigt akutsjukhus. Ofta är underlaget betydligt större, och kravet på befolkningsunderlag tenderar att stiga efterhand som nivåstruktureringen fortskrider. har 60 000 personer som underlag för att bära denna kostnad. Detta skapar en helt ohållbar ekonomisk situation för Region , en situation som förvärras i snabb takt i och med att kostnaderna inom hälso- och sjukvården stiger betydligt snabbare än intäkterna ökar. Sjukvårdslagens portalparagraf om en jämlik vård i hela är därmed hotad. Med ett så pass litet akutsjukhus så uppstår betydande småskalighetskostnader i form av nya medicintekniska investeringar, dubblerad utrustning för att ha redundans, överkostnader för transporter samt personal som behöver volymtjänstgöring på andra sjukhus för att behålla kompetensen. Stora delar av detta är ej kompenserade i kostnadsutjämningssystemet. har ett väldigt centralt läge i försvarsförmåga. En av de avgörande funktionerna som behöver finnas på är en fungerande sjukvård sett ur totalförsvarssynpunkt. Den pågående uppbyggnaden av totalförsvaret på ön, som i ansvarar för, lyfter särskilt denna aspekt. För att sjukvårdslagens portalparagraf om jämlik vård över hela landet skall kunna bibehållas måste staten ta ett ökande ansvar för sjukvård. Det kan till exempel ske genom att införa en ö-faktor eller ett särskilt stöd riktat till öns sjukvård. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att utreda på vilket sätt staten ska bära ansvaret för de merkostnader som har för sjukvården på grund av kombinationen ö-läge och liten befolkning.
mot · H8021619 · 2020-10-02 00:00:00 — Lagändringen gjorde i praktiken långa handläggningstider till en ny grund för uppehållstillstånd, vilket givetvis är orimligt och tidigare varit helt främmande för den svenska rättstraditionen. Vidare möjliggjordes för personer som överhuvudtaget inte kunnat göra sin identitet ens sannolik att stanna i landet, trots att det annars är en generell princip i svensk migrationsrätt. motsatte sig lagändringen, föreslog vid förlängningen av den tillfälliga lagen att tillägget skulle strykas och menar alltjämt att de som beviljats tillstånd inom ramen för denna lag inte ska kunna få de tillstånden förlängda. I stället ska de hänvisas att ansöka om ett nytt uppehållstillstånd på andra grunder. I annat fall ska de återvända till sina hemländer, i enlighet med det ursprungliga avslags- och utvisningsbeslutet. Vid den tillfälliga lagens förlängning införde regeringen ytterligare förändringar som underminerade syftet och verkan av den tillfälliga lagen. Alternativt skyddsbehövande fick genom reformen samma rätt till familjeåterförening i som konventionsflyktingar. Detta trots att och andra instanser varnat för följderna av en sådan förändring, med ökad belastning hos myndigheterna och ytterligare incitament att bege sig ut över för att komma till . Regeringen valde dock att förvärra situationen ytterligare genom att också ge en tre månaders respit från det försörjningskrav som annars omfattar familjeåterförening när en ansökan lämnats från beslutet om beviljad asyl. Detta innebär alltså att tusentals alternativt skyddsbehövande kunnat hämta hit anhöriga till , även om de levt i landet utan att komma i arbete eller integrera sig. När de anhöriga väl kommer till är risken stor att också de kommer att försörjas av det offentliga, först av staten under en kort etableringsfas, varefter ansvaret, och kostnaderna, lämpas över på kommunerna. Kommunernas ekonomier var i kris redan före coronapandemin, och är hela den svenska ekonomin i ett svårt läge. Det är inte rimligt att införa amnestier och avskaffa försörjningskrav under sådana omständigheter. föreslår redan i en annan motion att försörjningskrav ska omfatta all anhöriginvandring där anknytningspersonen inte är ett barn. Inom ramen för denna motion föreslår , i enlighet med internationell och europeisk miniminivå, att endast konventionsflyktingar ska ha rätt till familjeåterförening. Den ska inte gälla situationer när den anhörige är ett barn med en förälder i och en i hemlandet, och ska inte kunna verkställas förrän anknytningspersonen haft uppehållstillstånd i . i (SD)
mot · H8021622 · 2020-10-02 00:00:00 — Näringsförbud för personer med kopplingar till organiserad kriminalitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att belägga personer som deltar i, eller har samröre med, organiserad kriminalitet med näringsförbud och tillkännager detta för regeringen. har kartlagt den organiserade brottsligheten i . Förutom direkt brottsliga gärningar, som behandlas inom ramen för kriminalpolitik, noteras i kartläggningen att många av de identifierade gängkriminella även har betydande kopplingar till företag. De kriminella har kunnat kopplas till konkurser där företag dränerats på resurser innan konkursen, och företagen lämnas med stora skulder och enkom så kallade målvakter lämnas med ansvar. Kartläggningen klargör vidare att gängkriminella alltjämt företräder aktiva bolag, varför åtgärder för att motverka detta fenomen är påkallade. Brå har i en rapport (Brå 2015:15) kartlagt vilka administrativa åtgärder som används och kan användas för att reglera företag som riskerar att användas inom ekonomisk och organiserad brottslighet. I rapporten anförs (s. 75 f.) att administrativa åtgärder torde kunna användas för att stävja utvecklingen, men ett alltför omfattande regelverk riskerar att påverka företag i allmänhet genom ökade kostnader. Brå noterar dock att näringsförbudet utgör en viktig brottsförebyggande komponent, en åsikt delar. Även om en övergripande översyn av åtgärder för att stävja organiserad kriminalitet, vare sig det rör sig om kriminella klaner, organisationer eller i övrigt, torde vara påkallad finns skäl, med anledning av kartläggning, att initiera ett lagstiftningsärende om åtgärder som kan vidtas. bör således ge regeringen tillkänna att en utredning ska tillsättas om att belägga personer som deltar i, eller har samröre med, organiserad kriminalitet, med näringsförbud.
mot · H8021624 · 2020-10-02 00:00:00 — Inrätta ett omställningsutskott i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inrätta ett omställningsutskott i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. trädde det globala klimatavtalet från i kraft. Kärnan i avtalet är att minska utsläppen av växthusgaser. Avtalet slår fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl under två grader och att man ska sträva efter att begränsa den till . Avtalet innebär också att länder successivt ska skärpa sina åtaganden och förnya eller uppdatera dessa . En global översyn av de samlade åtagandena kommer också att ske med start . Principer för uppföljning och rapportering etablerades. Regering och riksdag har vidtagit en rad åtgärder för att omställningen ska kunna genomföras. har lanserat en global ledarskapsgrupp för att minska industrins utsläpp, tillsammans med . ska ligga i framkant när det gäller samhällets omställning. Det är dags att se över möjligheterna att inrätta ett omställningsutskott i . Då får vi fler förtroendevalda i som jobbar direkt med denna fråga.