mot · H8023243 · 2020-10-06 00:00:00 — Skolan ska utveckla elevers förmåga att använda it och digitala verktyg för att bearbeta inhämtade kunskaper, dokumentera sina färdigheter och för att de ska stå väl rustade för ett framtida arbetsliv i ett samhälle med hög digitaliseringsgrad. Digitala verktyg är en del av skolmiljön och kommer i än större grad att vara en del av den framtida. I arbetet med digitala verktyg behöver skolans huvudmän säkerställa att utvecklingen är likvärdig på alla skolor, annars riskerar vissa skolor att halka efter i det digitala arbetet. Liberalerna vill fortsätta att främja arbetet med digitala pedagogiska verktyg, som det är viktigt att ha i åtanke att digitala verktyg är att likställa med andra hjälpmedel. De fyller sin funktion först när de fylls med pedagogiskt innehåll och får inte innebära en konflikt med lärarledd undervisning. Ett digitalt verktyg kan aldrig ersätta en pedagog, men är viktiga för att bistå läraren i att utveckla nya pedagogiska metoder som stimulerar inlärning och kunskapsinhämtning. Det är därför viktigt att lärarna utbildas i digital kompetens redan på lärarutbildningen och sedan kontinuerligt får ta del av kompetensutveckling kring digital pedagogik och handhavandet av digitala verktyg i undervisningen. Situationer där elever behärskar det digitala verktyget bättre än skolpersonalen skapar osäkerhet och riskerar att medföra att verktyget väljs bort. Skolan behöver i arbetet med digitala verktyg särskilt beakta sitt kompensatoriska uppdrag. Ett barns hemmiljö ska inte inverka på hur väl det kan tillgodogöra sig digitala verktyg. Det finns vissa tendenser som pekar mot att digitala verktyg kan vara särskilt gynnsamma i förhållande till elever med särskilda behov. En förbättrad digital infrastruktur i skolan är också betydelsefull för att lätta lärarnas och övrig skolpersonals administrativa börda. Den pågående pandemin har visat skolans förmåga att ställa om undervisningen till digital- och fjärrundervisningen. Omställningen har också visat att det är stora skillnader i barns och ungdomars förmågor att tillgodogöra sig distansundervisning. Dessa erfarenheter kan användas för att dra lärdomar om framtida undervisningsformer. Viktigt är att utreda vilka konsekvenser detta har fått för kvaliteten i undervisningen och hur det har påverkat elevernas inlärning. EU:s webbtillgänglighetsdirektiv innebär att den offentliga sektorn och de företag som finansieras av staten kommer att behöva uppfylla vissa tillgänglighetskrav på sina webbplatser och i sina appar. EU har arbetat med att etablera en miniminivå för digital service inom offentlig sektor för att säkerställa att så många som möjligt också kan ta del av och nyttja den digitala servicen. fastställdes och rådets direktiv (EU) 2016/2102 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer. Direktivet genomfördes genom att en särskild lag infördes i som trädde i kraft . Skolväsendets digitala infrastruktur behöver uppfylla höga tillgänglighetskrav för elever, lärare och där så är relevant för föräldrar. Det räcker inte att, som regeringen gör, hänvisa till att skollagen ger elever med funktionsnedsättning rätt till särskilt stöd. Själva syftet med att ställa krav på tillgänglighet är att människor så långt det är möjligt ska kunna delta på lika villkor, utan att vara beroende av särlösningar. Regeringen behöver följa upp den nya lagen för att säkerställa att digital service utformas enligt principen om design för alla. Modern it inom sjukvården Svenskarna kan glädjas åt en hälso- och sjukvård i internationell toppklass. Vi har fyra gånger fler läkare än och fler specialiserade sjuksköterskor än . De åstadkommer goda resultat: vårdkvaliteten och patientsäkerheten är bland de högsta i världen. Medicinska och tekniska landvinningar gör att många kan gå hem som de har opererats i stället för att stanna på sjukhus. som vården ger goda resultat måste vi bli bättre på tillgänglighet och bemötande. Vi ligger i botten i inom kategorin antalet besök som en läkare tar emot per dag, som patienter, läkare och sjuksköterskor upplever tidsbrist och trängsel. Det finns helt enkelt för lite tid i vården till just vård och patienter. Digitalisering är en nyckelfråga för kompetensförsörjning och möjligheten att möta resursproblemen i välfärden. Beräkningar visar att mellan 30 och per anställd och dag skulle kunna frigöras om exempelvis vårdpersonal slapp teknikstrul eller pappersbaserade rutiner med dagens ålderdomliga teknik. Det stjäl tid, som risken för att det blir fel någonstans är stor. Digital och modern välfärd är nödvändig om vi ska kunna erbjuda denna samhällsservice i hela landet oavsett geografiska eller sociala klyftor. Liberala politiker på nationell och regional nivå har föreslagit en ”Sverigeförhandling om välfärdens digitala infrastruktur”, som bifallits av Kommuner och Regioner (SKR). Målet är att lägga en stark grund för den fortsatta digitaliseringen av välfärdssektorn genom att etablera tydliga principer och standarder för digitala tjänster, men också att staten och huvudmännen ska samfinansiera ett lyft för att skrota åldrade IT-system och ersätta dem med moderna digitala verksamhetsstöd. Åtgärden är särskilt angelägen då coronapandemin blottlagt allvarliga luckor i vårdens och omsorgens IT-miljöer som behovet av digitala samhällstjänster ökat dramatiskt. Liberalerna har föreslagit ett Digitalt välfärdslyft för att på det sättet medverka till gemensamma och framåtsyftande digitala satsningar i regionerna. Ekonomiskt starkare kommuner och regioner klarar av de omfattande investeringar som krävs, men flertalet gör det inte. Det är därför avgörande med en samfinansiering mellan stat och huvudmän för att genomföra det nödvändiga lyft av vårdens digitala infrastruktur som krävs för både vårdgivande, forskning och utveckling. Liberalerna vill skapa både en tydlig process för att etablera gemensamt överenskomna standarder och principer för informationsutbyte i välfärdens kärnområden. Staten och huvudmännen behöver etablera en gemensam process för ordnat införande och ömsesidigt godkännande av IT och medicinteknik, enligt samma principer som redan finns för läkemedel. fördröjs införandet av exempelvis nya tekniska lösningar för distansvård, hemmonitorering av patienter med kronisk sjukdom eller nya digitala vårdtjänster. Även om en teknisk lösning prövats i pilotform i en region och sedan införts med gott resultat, kan nästa region börja om samma process och genomföra samma pilot igen. Detta fördröjer inte bara introduktionen av teknik som kan rädda liv, utan spiller också skattepengar i onödan när samma process tas om . Istället borde staten, huvudmännen och branschföreträdare för IT-sektorn enas om en gemensam process för att prova ut, testa, utvärdera och införa ny teknik i välfärden. Är en lösning välfungerande, säker och ger bevisbar nytta hos en huvudman, ska lösningen erkännas och kunna införas i en annan. Denna modell har bl.a. prövats i med goda resultat. Dagens regelverk är inte helt anpassat till ny teknik och nya tillvägagångssätt. Liberalerna vill därför ge regeringen i uppdrag att identifiera de legala och administrativa hinder som finns för en digitalisering av vården i syfte att undanröja dessa med hänsyn tagen till personlig integritet. Datainspektionen bör ges i uppdrag att med tillsyn inte bara granska ny digital teknik, utan hårdare granska gammal teknik och pappersbaserad informationshantering som ofta finns kvar i offentlig sektor. Dagens tillsyn fokuserar så ensidigt på införandet av nya digitala tjänster och stödsystem, att många offentliga aktörer kan låta bli att införa dem, trots att de gamla applikationer, lagringstjänster eller rutiner som finns är betydligt sämre för integritets- och dataskydd. En ny och mer balanserad tillsyn från Datainspektionen krävs för att nödvändiga investeringar ska bli av. Rådgivning och stöd från myndigheten behöver stärkas för att det ska vara lätt att göra rätt. Rätt information är livsviktig i vården. Att dokumentera vad som görs kommer alltid att vara en viktig uppgift för läkare och sjuksköterskor. Administration och it måste dock göras enklare för alla. Pappersbaserade rutiner behöver ersättas med mobila digitala verktyg som ger enkel och säker tillgång till exempelvis journal och läkemedelslista, oavsett om man är i ett mottagningsrum, på hembesök eller i en ambulanshelikopter. Den digitala journalen ska följa patienten oavsett om man flyttar mellan regioner och kommuner eller mellan vårdgivare i privat eller offentlig regi, så att vårdpersonalen alltid har tillgång till rätt information om vårdtagaren. Nationellt överenskomna standarder och format för vårdens informationsutbyte ska etableras mellan stat, huvudmän och IT-leverantörer för att säkerställa ett säkert och effektivt informationsutbyte mellan olika system. Därmed kan konkurrens och innovationsmöjligheter mellan företag som utvecklar olika tekniska system och applikationer bevaras som kompatibilitet och informationsutbyte säkerställs. Denna utveckling ska paras med en förbättrad datasäkerhet, då hälsorelaterade data är klassade som känsliga data och hanteringen kräver hög datasäkerhetsklass. Här behövs en samordnad nationell handlingsplan för datasäkerhet för att garantera invånarnas personliga integritet. Den teknik som vi tar för självklar i andra delar av vår vardag måste bli självklar också i vården, som kraven på hänsyn till känsliga personliga data ska tillgodoses. Patienter behöver få tillgång till smarta e-hälsotjänster för att exempelvis nå den egna journalen, boka tid på webben och träffa läkaren via videolänk. Kroniska sjukdomar kan behandlas säkrare och bättre genom att patienter och läkare kan följa värden kontinuerligt med en hälsoapp. Liknande behov finns i äldreomsorgen och . Lättanvända e-tjänster ger ökad tillgänglighet, ökar jämlikheten och stärker patientmakten. Den pågående pandemin har visat att sjukvården snabbt kan ställa om från fysiska besök på vårdcentralen till digitala lösningar för att minimera smittspridningen som kvaliteten i vården har kunnat upprätthållas. Dessa erfarenheter är viktiga att ta med sig i det fortsatta arbetet för digitaliseringen inom vården. Framsteg görs, men det är långt kvar till att uppfylla den nationella visionen om att ska vara världsbäst på e-hälsa till 2025. Att införa framtidens it-system kommer att kräva en ekonomisk kraftsamling, men det beräknas också kunna spara enorma belopp. Digitala vårdgivare, och andra löser dagens uppgifter på ett nytt, kreativt sätt. Innovationskraften hos dessa start-ups och entreprenörer är avgörande för svensk tillväxt och konkurrenskraft . Liberalerna vill ha en digital valfrihetsrevolution. ska du inte bara kunna välja vilka läkare du träffar utan också hur. Det ska vara obligatoriskt för alla vårdgivare att erbjuda lika bra digital vård som traditionell, fysisk vård utifrån patientens specifika situation och personliga önskemål, exempelvis internetpsykiatri. Den moderna vården är preventiv, platsoberoende och utvecklas tillsammans med patienten i syfte att främja hälsan och lindra sjukdomar i ett tidigt skede. Digital allemansrätt för bredband i världsklass Alla ska kunna vara en del av det digitala samhället och därför vill Liberalerna utveckla en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling och bredband i hela landet. Det möjliggör utvecklingen av platsoberoende och resfri kommunikation som bidrar till att vi transporterar oss mindre, vilket leder till en minskad klimatpåverkan. finns det ett stort antal kommersiella digitala plattformar som gör det möjligt att kommunicera enkelt och ofta kostnadsfritt inte bara med släkt och vänner utan också med sjukvård, utbildningsanordnare, hemtjänst och företag. har en stark position inom digitaliseringen, men många som bor i lands- och glesbygd har fortfarande inte tillgång till bredband. Det påverkar inte bara möjligheten att kommunicera, umgås och få tillgång till nöjen utan ger även utökade möjligheter att driva företag. Allt fler välfärdstjänster utvecklas även utifrån digitala möjligheter. It underlättar hantering av privatekonomi och arbete men även att ta del av framtidens sjukvård och omsorg. När tjänster flyttas över till framtidens tekniklösningar måste även invånare i de glesa delarna av ges möjlighet att kliva på det digitala tåget. Fungerande kommunikationer är viktiga för jobb och hållbar tillväxt i hela landet och därför krävs fortsatta investeringar. Liberalerna står bakom en digital allemansrätt som garanterar en stabil och snabb uppkoppling i hela landet. Bredband är enligt vår uppfattning en grundläggande del av infrastruktur. Den pågående nedmonteringen av det gamla kopparnätet för telefoni påverkar tillgången på telefoni- och bredbandstjänster som erbjudits genom ADSL-teknik och uppkoppling genom telefonjacket. Denna omställning påverkar framför allt landsbygdens befolkning eftersom alternativen till den fasta kopparförbindelsen, t.ex. fiber eller mobila tekniker med hög överföringshastighet, inte har installerats eller är alltför kostsamma. För att förhindra att människor lämnas utan möjlighet till fungerande kommunikationer, anser vi att den som ansvarar för att tillhandahålla kopparnätet inte ska få tillåtas att avveckla det innan en fullgod ersättning finns på plats till en rimlig kostnad. Liberalerna vill fortsätta att verka för bättre digital kapacitet såväl i städer som i glesbygd. Hinder för utbyggnad såsom lokaliseringsprincipen enligt kommunallagen och andra administrativa begränsningar får inte hämma byggandet av nödvändig infrastruktur. God tillgänglighet till bredband möjliggör tillväxt över hela landet och underlättar möjligheten att bo och verka i hela landet. Gulan Avci (L)