mot · H8021933 · 2020-10-02 00:00:00 — Det kan naturligtvis vara lärorikt för elever att hjälpa varandra, men duktiga elevers egen potential riskerar gå till spillo. Elever som har särskilda behov ska ges extra stöd inom skolan. Detta möjliggörs genom vårt förslag att anställa mer personal i skolan, vilket innebär ökat antal specialpedagoger, kuratorer med mera. Inslag i den ordinarie lärarutbildningen som handlar om elever med särskilda behov ska förtydligas och utökas. Demokrati och respekt samt kritiskt och konstruktivt tänkande Skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande. Reflektion kring etiska och moraliska frågor är också nödvändiga inslag i skolans uppdrag. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras, inte bestraffas. Vidare bör etik och moral betonas mer än , så att eleverna lär sig kamratanda och ärlighet, samt att samarbeta och att visa hänsyn. I enlighet med detta ska läroplanerna Lpfö98 och Lgr 11 ändra sina skrivningar om diskriminering. I nuvarande skrivelser står det att diskriminering inte får förekomma på grund av kön, etnisk tillhörighet eller religion. Självfallet ska politisk åskådning och politisk partitillhörighet inte heller utgöra grund för diskriminering och föras in i nämnda läroplaner. Svenska skolan ska vara partipolitiskt neutral har det framkommit att lärare under lektionstid tagit partipolitisk ställning. Att på detta sätt under lektionstid föra ut egna partipolitiska preferenser är oacceptabelt och hör inte hemma i en demokrati. Skolan ska vara neutral och vara tydlig med att sådant beteende inte får förekomma. Det ska föras in i gällande läroplan samt i skollagen att partipolitisk propaganda inte får förekomma under skoltid av skolpersonal. I första hand bör varning ges till den som på detta sätt bryter mot de demokratiska spelreglerna. Entledigande ska bli aktuellt om partipolitiskt ställningstagande fortsatt görs trots varning. Lärarna ska förväntas uttrycka sig så pass neutralt att eleverna inte ska kunna ana vederbörandes partipolitiska preferenser. Skoluniform ska införas på frivillig basis i svenska skolor Fördelarna med konform klädsel är flera. Det kan bland annat medverka till att minska den hets som förekommer i att klä sig snyggast eller enligt senaste mode. Det är också viktigt att eleverna känner stolthet och samhörighet med den skola de går på. En gemensam klädsel bidrar starkt till detta. Enhetlig klädsel ska införas på frivillig basis i det svenska skolsystemet, vilket innebär att enskilda kommuner får fatta beslut om enhetlig klädsel och vilken finansieringsmodell som ska tillämpas. Ingen enskild kommun ska kunna förbjuda någon friskola i kommunen att använda enhetlig klädsel. Möjligheten att införa skoluniform ska skrivas in i skollagen. Nationell riktlinje för individanpassad skolmat presenterade en enkätundersökning som visade att andelen elever som begär specialkost har ökat markant. av de 171 av landets 290 kommuner som svarade angav att andelen elever som vill ha specialkost har ökat kraftigt i . Skolor kan få servera mängder av varianter av en och samma lunchrätt och kommuner larmar om att situationen håller på att bli ohållbar. saknas nationella riktlinjer över hur långt skolor ska gå för att tillmötesgå elevernas begäran om individanpassad kost. I har till exempel antalet elever med anpassad matsedel ökat . serverar de 5 300 måltider i skolan, varav hälften av de 1 200 tallrikarna med specialkost går till elever av religiösa och kulturella skäl. är ett av tre länder i världen som erbjuder gratis fullödig skolmat för alla. serveras omkring 1,4 miljoner skolmåltider runt om i landets 290 kommuner. Andelen elever med specialkost beräknas vara i genomsnitt. En specialkostportion är dubbelt så dyr som en ordinarie matportion avseende själva livsmedelskostnaden, men räknas alla kostnader in beräknas specialkosten vara så dyr. Kommunerna får inga extra pengar till specialkost, och ju mer pengar som läggs på individanpassade måltider desto mindre blir det till övrig mat. Det här är ohållbart. Ska vårt land kunna fortsätta tillhöra det ytterligt fåtal länder som erbjuder gratis skolmat krävs nationella riktlinjer. Dessa riktlinjer ska omfatta kravet att tillhandahålla en kötträtt, en vegetarisk rätt samt specialkost till de elever som kan styrka medicinska skäl med läkarintyg. All mat ska i möjligaste mån vara härproducerad, allt kött ska vara producerat i enlighet med svensk djurlagstiftning och all mat ska serveras enligt tallriksmodellen. Specialkost på grund av religiösa eller kulturella skäl ska inte erbjudas, utan dessa elever kan äta det vegetariska alternativet. Det är hög tid att nationella riktlinjer tas fram och vi föreslår att de formuleras i enlighet med vårt förslag. Behov av att gå om en årskurs Undervisningen i varje årskurs bygger på de baskunskaper som varje elev ska ha förvärvat årskursen innan. Utan en stadig grund i skolämnena blir det svårt för en elev att klara undervisningen, och eleven riskerar att hamna allt mer efter med följden att vederbörande upplever hopplöshet och kanske ger upp. Om kunskaperna i svenska är bristfälliga drabbar det dessutom samtliga övriga ämnen. Goda kunskaper i svenska är en förutsättning för att kunna ta till sig, förstå och använda information och uppgifter. Inom ämnet matematik byggs en systematik upp där det är nödvändigt att förstå och klara av grunden för att kunna gå vidare i studierna till mer avancerad matematik. Liknande förutsättningar gäller även i NO-ämnen och SO-ämnen. Om rektor inte ser rimliga möjligheter att eleven kan klara av nästkommande årskurs behöver eleven gå om aktuell årskurs. Rektor gör en samlad bedömning och efter samråd med elevens lärare fattar rektor det slutgiltiga beslutet om en elevs eventuella behov att gå om en årskurs. Detta beslut ska ske i omsorg om eleven och följa eleven även om vederbörande väljer att byta skola. Vid behov av en andra bedömning kan eleven tillåtas göra ett kunskapstest. Målsmän ska informeras om att deras barn riskerar att inte godkännas eller nå målen. Målsättningen är att elever som inte når upp till betyget E får bättre möjligheter till detta, samt att betydligt fler elever lämnar med godkända betyg. Faktakunskaper är kraftigt underskattade i dagens skola, vilket enklast åskådliggörs med betygssystemet där rena faktakunskaper ger betyg på E-nivå. I läroplanen Lgr11 står att skolan ska ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. Vad som är nödvändiga kunskaper är en alldeles för diffus definition och skolan löper stor risk att inte tillvarata ungas exceptionellt gynnsamma förmåga till inlärning. Det är under barnaåren vi har lättast att lära oss nya saker. Forskning visar till exempel att förutsättningarna är som bäst att lära sig ett nytt språk . Allra bäst förutsättningar har barn . Skolan måste återigen få ett kunskapsfokus. Hur ska elever kunna förstå och analysera fenomen som de saknar basal kännedom om? Repetition och utantillinlärning motionerar och utvecklar hjärnan och förenklar fortsatt lärande. I ska faktakunskaper utgöra grund för både undervisning och betygssättning. Den elev som kan sin kurslitteratur ska få högsta betyg. Fokus på faktakunskaper kommer att leda till att flit lönar sig och att höga betyg ligger inom räckhåll för alla som anstränger sig. Betygssättningen kommer förenklas och bli mer rättssäker. Ännu en positiv effekt är att synliggörande av förväntningar och krav tilltalar och motiverar unga, kanske i synnerhet pojkar vars skolresultat särskilt behöver förbättras. Hemundervisning vid extraordinära händelser Coronapandemin har ställt vårt samhälle och vårt skolväsende inför många prövningar. Det är mycket viktigt att ha en bättre förberedelse inför dylika oförutsägbara extraordinära händelser framgent. När befolkningen ställs inför allvarliga hot, som den här pandemin utgör ett kännbart exempel på, behöver skolan kunna erbjuda flexibilitet för de individer som anses särskilt sårbara. Elever som själva tillhör riskgrupp, eller vars föräldrar tillhör riskgrupp, bör ha rätt till undervisning och fullföljd skolplikt hemifrån. Detta skulle vara ett avgränsat undantag från den i övrigt gällande skolplikten, och endast gälla . anser att regeringen bör införa bestämmelser som möjliggör för hemundervisning för särskilt sårbara elever, samt elever till särskilt sårbara föräldrar, vid extraordinära händelser. Per (SD)