ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021902 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa cykling som ett kunskapsmål inom ämnet idrott och hälsa och tillkännager detta för regeringen. Andelen barn som cyklar minskar . Det visar statistik över hur stor andel av barnen som cyklar till skolan. Går vi tillbaka till 1970-talet var det en självklarhet för de allra flesta barn att gå eller cykla till skolan. cyklade av barn mellan till skolan. hade andelen minskat till , enligt Trafikanalys. Detta trots att sex av tio barn i , enligt , har skolan inom från hemmet. Den nationella resvaneundersökningen visar att nästan vartannat barn mellan kommer till skolan med bil. Föräldrar motiverar detta bland annat med att barnets trafikmiljö längs skolvägen är farlig. Resultatet blir en ond spiral där färre barn får känna friheten och självständigheten i att kunna cykla. Att barn blir allt mer stillasittande gör att dagens barn förväntas leva kortare liv med sämre livskvalitet än sina föräldrar och att de klimatfarliga utsläppen fortsätter ligga på höga nivåer. stads cykelprogram talar till exempel om fler cykelvägar och hur dessa ska skötas, cykelparkeringar och andra tjänster för att underlätta cyklandet. Men vad har detta för effekt om inte barn har tillgång till en cykel, inte kan cykla eller förstår sig på fördelarna med att kunna transportera sig själv? Eller har föräldrar som inte tillåter dem att cykla? För att vända utvecklingen behövs en bredd av åtgärder. En av åtgärderna är att skolorna jobbar för att få fler elever att gå eller cykla till skolan. Precis som skolan ska lära elever att simma är det också viktigt att det blir ett kunskapsmål inom ämnet idrott och hälsa att kunna cykla.
mot · H8021904 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att rekrytera rektorer till statliga, regionala eller kommunala skolor internt inom respektive skola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen rektorer med lärarbakgrund och tillkännager detta för regeringen. Istället för att rektorer tillsätts genom lärare på berörd skola har utvecklingen gått åt fel håll. Det blir allt vanligare att personer som innehar olika positioner har blivit tillsatta utifrån av personer som inte har rätt insyn för att förstå de behov som finns för berörd position. Detta har inneburit flera problem, och för en god sammanhållning krävs det dels att den som har en viktig position har en bred kunskap om det vederbörande arbetar med, dels att tilliten och respekten från övriga anställda är hög. Det finns därtill ett värde i om personen i fråga kanske till och med har arbetat med andra saker inom den aktuella skolorganisationen, gärna med en lärarbakgrund med grundläggande kunskap kring vad läraryrket har för utmaningar och andra påfrestningar samt vilka förutsättningar, möjligheter och svårigheter som finns just där. Vikten av att personkemin ska fungera, att anställda och rektorn har en bra relation, kan ej heller underskattas för att få en välfungerande verksamhet med en god arbetsmiljö. I så hög grad som möjligt bör rektorer tillsättas genom en internrekrytering i landets olika skolor snarare än av utomstående. bör ge regeringen i uppdrag att se över dagens system så att fler internrekryteringar av rektorer sker just internt av den personal som arbetar i skolan för att uppdrag tilldelas efter lämplighet, lojalitet och tillit. bör således också ge regeringen till känna att tillsätta en utredning av hur andelen rektorer med lärarbakgrund kan öka.
mot · H8021905 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen i syfte att få mer proportionella bötesbelopp och tillkännager detta för regeringen. Böter är en summa pengar som en dömd person ska betala som straff för att ha begått ett brott. De vanligaste typerna av böter är penningbot, som är ett fast belopp, och dagsböter, som är proportionella mot den taxerade inkomsten. En dagsbot fastställs till ett visst belopp, från och med 50 till och med , och bedöms efter vad som anses vara skäligt med hänsyn till den dömdes inkomst, förmögenhet, försörjningsskyldighet och ekonomiska förhållanden i övrigt. Utöver detta kan böter utskrivas av en polis, exempelvis vid olika trafikbrott. Vad vi dock har sett är att bötesbelopp ofta inte alls är proportionerliga avseende brottets skada. Att exempelvis köra för fort på en tom raksträcka kan innebära i böter, trots att ingen skada skett. Det finns också exempel där dömda personer får förhållandevis låga böter, trots att kostnaden för såväl skadan för drabbade som rättegångskostnader varit betydligt högre. Ett exempel är den unga aktivisten som för inte så länge sedan dömdes att betala sammanlagt i böter efter att ha stoppat utvisningen av en 52-årig afghan. Utöver faktumet att passagerare på det aktuella planet drabbats av förseningar, oro och allmän olust beräknade Kriminalvården att händelsen på flygplats orsakade en merkostnad på . Med andra ord var den faktiska kostnaden för brottet 80 gånger högre än vad den dömde ålades att betala, som förlusten i form av tid och eventuella andra problem för alla de drabbade inte alls räknades in. Det finns en lång rad andra exempel som är lika bisarra, varför regeringen bör göra en översyn av lagstiftningen i syfte att möjliggöra bötesbelopp som i större utsträckning än står i proportion till den skada som en dömd brottsling har orsakat.
mot · H8021906 · 2020-10-02 00:00:00 — Riksdagsledamöternas placering i kammaren ställer sig bakom det som anförs i motionen om riksdagsledamöternas placering i kammaren och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Av gammal tradition placeras ledamöter baserat på vilken valkrets de tillhör. Skälet till detta är en tilläggsbestämmelse (2.3.1) till riksdagsordningen som numer kan klassas som en mycket gammal ålderdomlig praxis. Då det råder fri sittning under kammarsammanträdena kan de problem som finns främst kopplas till voteringarna. Trots återkommande motionsförslag från ledamöter med olika partibeteckningar har det inte skett någon förändring av denna praxis, och någon vidare debatt kring detta har inte förts och det finns flera skäl till att en partiplacering skulle fungera bättre än en valkretsplacering. Dels underlättar det den partiinterna kommunikationen, dels möjliggör det för den aktuella partigruppen att agera samlat vid voteringar utan att det finns samma behov av riktkarlar. Vid plötsliga ställningstaganden kan gruppen likväl agera unisont, vilket är mycket svårt med dagens placering, särskilt för de mindre partierna. Glädjande nog har det skett moderniseringar av sittningarna i kammaren. Som tidigare nämnts råder fri sittning under debatterna och resningsförfarandet för riktkarlarna har tagits bort. Det finns dock potential att ytterligare utveckla arbetet för ett mer flexibelt arbete i plenisalen. I de allra flesta länder sitter parlamentsledamöter efter partitillhörighet, vilket utöver nämnda fördelar medfört mer aktiva debatter. En ändring av placeringen kräver varken ett val eller extra resurser. Av den anledningen bör riksdagsledamöternas placering i plenisal ske partivis.
mot · H8021908 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler åtgärder för att tillförsäkra löntagare i en god arbetsmiljö behöver vidtas och tillkännager detta för regeringen. Att gå till jobbet ska inte innebära en fara för liv och hälsa och inte heller medföra att löntagare slits ut och inte kan arbeta fram till pensionsåldern. Det är därför en oacceptabel utveckling att antalet arbetsplatsolyckor med dödlig utgång ökat . Regeringen har visserligen tagit initiativ i frågan, men ytterligare åtgärder krävs. Det är också ett hot mot den ekonomiska jämlikheten att stora grupper tvingas avsluta sitt arbetsliv med både fysiskt och psykiskt lidande och lägre pension som följd. Ett friskare arbetsliv med god fysisk, organisatorisk och social arbetsmiljö bör därför vara högt prioriterat i regeringens arbete. Det handlar både om resurser till arbetsmiljöverket för att kunna utöva tillsyn och vidta åtgärder, medel för att Myndigheten för arbetsmiljökunskap ska fortsätta bygga och sprida kunskap, men också om hur berörda myndigheter kan samverka med arbetsmarknadens parter och säkerställa ett bra arbetsmiljöarbete på landets alla arbetsplatser. Regeringen behöver därför prioritera resurser till och styrning av arbetsmiljöarbetet och genom detta främja en god arbetsmiljö för löntagare.
mot · H8021909 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att förbättra vägstandarden på och 154 och tillkännager detta för regeringen. Gekås i är med sina fem miljoner årliga besökande absolut största besöksmål. Besökarna tar sig till med bil eller buss. mellan kl. 7.00 och 18.00 ankommer en lastbil med varor. Gekås har flera hundra anställda, och de flesta pendlar till jobbet. Till detta kommer transporter från det övriga näringslivet, turister samt boende. Sammantaget är det enorma transporter som till största delen sker på och 154. Väg 153 är till största delen en väg med sju till åtta meters bredd. Standarden på är en åttametersväg, men även avsnitt med sex meters bredd förekommer. Det är med tanke på den stora belastningen helt oacceptabelt. Vägarna är utifrån det transportarbete som genomförs kraftigt underdimensionerade för den trafik som finns. Då man lite förenklat kan säga att halva befolkning besöker borde staten ta ett stort ansvar för att vägstandarden förbättras på och 154.
mot · H8021911 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att undersöka möjligheten att stärka stödet för trafikskadade vid rättsprocesser och tillkännager detta för regeringen. Alla motordrivna fordon som används i trafik måste ha en trafikförsäkring. Försäkringen ska ge ersättning för personskador hos den som är inblandad i en eventuell olycka. Trafikskador är inte sällan svåra att bedöma eftersom de kan drabba exempelvis nacken och ge upphov till smärta som är svår att mäta. Obehag och nedsatt arbetsförmåga kan också komma långt efter det att själva olyckan inträffade. Därför är det inte ovanligt att den som drabbats av en trafikolycka hamnar i tvist med försäkringsbolaget om ersättning. omkom totalt 223 människor i trafiken och cirka 1 200 personer blev allvarligt skadade i vägtrafiken. Cyklister och bilister står för av de allvarligt skadade i trafiken. finns till för att tillse att den ersättning som utgår till den som skadats är rättvis och skälig utifrån gällande lagstiftning och praxis. Enda sättet att överklaga nämndens beslut är att inleda en civilrättslig process. Detta är förknippat med stora ekonomiska risker för den enskilde. I det fall som rättegången dömer till försäkringsbolagets fördel åläggs den som drabbats av trafikolyckan att betala rättegångskostnaderna. Skulle den enskilde få rätt i tingsrätten och försäkringsbolaget överklagar till hovrätten är risken stor för att den enskilde av ekonomiska skäl inte vågar fullfölja en rättslig prövning eftersom den enskilde vid förlust blir tvungen att betala kostnaden för båda rättegångarna. Om den enskilde vinner i tingsrätten och hovrätten men förlorar i får hen betala rättegångskostnaderna i alla tre instanserna. Detta fungerar givetvis avskräckande och många advokater avråder sina klienter från civilrättslig prövning just eftersom det är förknippat med stora ekonomiska risker. Bristerna i dagens system torde vara uppenbara och bör ses över så att vi får ett rättssäkert system som inte tvingar eller avskräcker enskilda från att driva process mot exempelvis försäkringsbolag. Att den möjligheten finns är en viktig rättssäkerhetsprincip.
mot · H8021912 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i lagstiftningen om trafikbrott stärka möjligheterna till bevisinsamling och tillkännager detta för regeringen. Alkohol- och/eller drogpåverkade förare är inblandade i många olyckor. Tyvärr kan rättsväsendet inte lagföra en del av dessa förare då de säger att de druckit efter olyckstillfället. Med eftersupning menas att en person som misstänks för rattonykterhetsbrott men som anträffats efter körningen påstår sig ha druckit alkohol först efter körningen. Det har i flera rättsfall blivit vanligare framförallt vid tex dikeskörningar då utandningsprov inte kunnat tas . Eftersom det inte finns någon bra statistik i frågan är det oklart hur många fall det exakt rör sig om. Enligt uppgifter i media och från polisen anses antalet fall i alla fall ha ökat . Efterförtäring och efterbruk kan medföra svårigheter att utreda trafiknykterhetsbrott. Att säkra bevisning för att kunna styrka brott i dessa fall är i regel mer resurskrävande och något som polisen inte anser sig ha tid med. Det krävs bl.a. extra urinprov med 1–. Frågan kring eftersupning har varit föremål för motioner, utredningar mm under åtskilliga år utan att lagstiftningen justerats. Det finns tex en promemoria (Ds 2013:28) som avfärdar en ändrad lagstiftning men också visar på en möjlig lagstiftning i vidare mening för alla trafikformer. Inget har resulterat i något beslut . har haft en lag mot eftersupning . Erfarenheterna därifrån är att lagen inte skapat några problem . Fordonsförarna vet vad som gäller
mot · H8021913 · 2020-10-02 00:00:00 — Nationell handlingsplan för endometriosvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en nationell handlingsplan för behandlingen av endometrios och tillkännager detta för regeringen. lider över 200 000 kvinnor av endometrios i . Det är en kronisk smärtsjukdom. Trots detta är den genomsnittliga diagnostiden . Lidandet som drabbar varje kvinna är obeskrivbart. Symptomen som är karakteristiska för endometrios är väldigt svår smärta i buk- och ländrygg. Det finns inga botemedel, det enda man kan göra är att försöka lindra smärtan. Trots att många tvingas äta starka, ofta narkotikaklassade, preparat för att alls kunna klara sig ifrågasätts de ofta inom vården och möts av skepsis och förminskande. Behandlingen som de flesta erbjuds är smärtlindring och olika hormonpreparat som i sin tur leder till olika biverkningar. Hormonpreparaten är ofta dyra eftersom det är en typ av preventivmedel som hamnar utanför högkostnadsskyddet. Dessa läkemedel kan kosta så mycket som . Många endometriospatienter har svårt att bli gravida och lider av ofrivillig barnlöshet. En del kvinnor opereras också . De tvingas operera bort både äggstockar, äggledare och livmoder, utan att för den sakens skull bli symptomfria. införde nya nationella riktlinjer för endometrios och har utkommit med en utvärdering av hur dessa riktlinjer fungerar. skriver i sin utvärdering att mycket mer måste göras för att säkerställa att kvinnor ska få rätt hjälp. De skriver bland annat att fler kvinnokliniker behöver ha ett multiprofessionellt endometriosteam, och många patienter skulle behöva en smärtspecialist. De menar också att kunskapen hos vårdpersonalen behöver öka. Kommuner och regioner behöver se över kvinnoklinikernas tillgång till sjuksköterska eller barnmorska med fortbildning inom endometrios. Dessutom måste de i högre utsträckning erbjuda personal inom IVF-vård, primärvård och elevhälsa fortbildning inom endometrios. Ju tidigare endometriosen upptäcks, desto större är chansen att kvinnan eller flickan ska kunna leva ett liv med mindre smärta. Det är av yttersta vikt att dessa kvinnor får rätt vård i rätt tid av högspecialiserade team som ordinerar mediciner som hjälper och som dessutom ingår i högkostnadsskyddet. Det är viktigt att säkerställa att kvinnor får rätt endometriosvård. Eftersom det inte finns ett holistiskt synsätt och ansvarstagande vad gäller endometriosvården bör en nationell handlingsplan komma till stånd för att säkerställa att kvinnor som lider av endometrios får rätt behandling.
mot · H8021914 · 2020-10-02 00:00:00 — Forskning om kvinnosjukdomar och kvinnors hälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning om kvinnosjukdomar och kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. Kvinnosjukdomar är ofta lågprioriterade inom forskningen, och saknas kvinnor t.o.m. i forskningsstudier. Framför allt saknas forskning inom typiska kvinnosjukdomar, såsom endometrios, inkontinens, fibromyalgi, migrän, utbrändhet samt sjukdomar kopplade till graviditet. En stor, svensk studie publicerad 2018 visade att kvinnor med hjärtinfarkt hade högre dödlighet än män och att de inte fick behandling enligt gällande riktlinjer. Det är helt oacceptabelt att kvinnor inte får den vård och den kvalitet på sin vård som de har rätt till. Det bör därför övervägas om det inte behöver satsas mer på forskning kring endometrios, inkontinens, olika sjukdomar kopplade till graviditet och vestibulit. Investeringar behövs i forskning om hur andra sjukdomar påverkar kvinnor specifikt. Okunskapen drabbar inte bara varje enskild kvinna och hennes familj, det drabbar dessutom samhället ekonomiskt. Bara kostnader förknippade med endometrios beräknas uppgå till i genomsnitt. Det är pengar som samhället kan spara på att finna botemedlet för en av dessa sjukdomar. En stor satsning och prioritering av forskningsmedel till att forska på kvinnosjukdomar och kvinnodominerade sjukdomar behöver nu övervägas.
mot · H8021915 · 2020-10-02 00:00:00 — Kompetensutveckling genom hela arbetslivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda hur studiemedel kan förlängas och regelverket ändras för att stimulera till ett bättre lärande och tillkännager detta för regeringen. Vi har stora matchningsproblem på svensk arbetsmarknad och under covid-19-krisen har problemen ökat med såväl högre arbetslöshet som distansarbete och annan teknisk utveckling i snabb takt. Det medför att glappet mellan kompetensen som finns och den som behövs ökar. En del av lösningen på dessa problem ligger i kompetensutveckling genom hela livet. Alltför länge har vi haft en syn på högre utbildning som något man skaffar sig direkt efter avslutat gymnasium för att sedan gå ut på arbetsmarknaden. Det är bra att unga människor skaffar sig utbildning så fort som möjligt, men är det tydligt att det inte räcker. Kunskap blir gammal snabbare än tidigare, och det ställer krav på oss att vara beredda att alltid lära nytt. Lärandet måste vara livslångt. Dessvärre är varken arbetslivet, utbildningssektorn eller finansieringen av högre studier anpassade efter att vi ska lära för livet. Det är många stora arbetsgivare som väljer att kompetensväxla istället för att kompetensutveckla. Därtill ska läggas att många mindre arbetsgivare inte anser att de har råd att vare sig satsa de pengar som en utbildning kräver eller möjlighet att undvara personalen som en utbildning skulle ta. Många individer vittnar dessutom om en önskan om att studera vidare, både under kortare och men att de inte har förmågan att finansiera sina studier. har ett generöst system med studiemedel för den enskilda men det behöver bli mer flexibelt. utredningar av studiemedelssystemen har visat på problem med för låg genomströmning av studenter liksom att många unga väntar för länge med att studera och föreslagit åtgärder för att åtgärda detta. Vi måste dock inse att vi även har problem med att äldre personer inte vågar gå tillbaka till studier eftersom finansieringen är oklar, liksom med att många utbildar sig inom sektorer där arbetsmarknaden är svagare. Flera åtgärder kan tänkas. Studiemedelssystemet skulle kunna utökas men också delas upp på olika studietakt så att man senare i livet kan studera på halvtid utan att man själv eller arbetsgivaren ska behöva stå för hela risken. En del studielån skulle också kunna efterskänkas om man valt att studera till ett bristyrke. Man kan även tänka sig en höjd åldersgräns för när det överhuvudtaget är tillåtet att ta studielån. Sådana idéer bör regeringen överväga.
mot · H8021916 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att verka för att blir nationaldag och tillkännager detta för regeringen. Midsommar är en av de viktigaste högtiderna i . För många människor innebär det sommar, ledighet och att vi nått ljusare tider. Midsommar har firats länge i med bl.a. midsommarstång, traditionell mat och jordgubbstårta. Historiskt har högtiden markerat av vårens spirande växtlighet. I bondesamhället innebar midsommar en brytpunkt i arbetsåret, medan själva midsommarnatten ansågs vara full av magiska krafter och övernaturliga väsen. är en viktig dag för många, och det skulle vara naturligt att göra den dagen till vår nationaldag.
mot · H8021917 · 2020-10-02 00:00:00 — Stärk tillsynen av mänskliga rättigheter för personer med funktionsvariationer i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i linje med tidigare insatser verka för att stärka tillsynen av mänskliga rättigheter för personer med funktionsvariationer och tillkännager detta för regeringen. De mänskliga rättigheterna är universella och gäller för alla. De slår fast att alla människor, oavsett land, kultur och sammanhang, är födda fria och lika i värde och rättigheter. I FN:s överenskommelse om rättigheter för personer med funktionsnedsättning står det att du som har en funktionsnedsättning ska ha samma rättigheter som alla andra. Det betyder att alla som har en funktionsnedsättning ska kunna vara en del av samhället på samma villkor som andra. Den som har en funktionsnedsättning, eller flera, får inte diskrimineras. Det betyder att hen inte ska ha det sämre än personer utan en funktionsnedsättning. Det handlar om att personer med funktionsnedsättning ska kunna vara fullt delaktiga i alla delar av det politiska, sociala, ekonomiska och kulturella livet. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har tagit många viktiga initiativ i frågan, men för att detta ska efterlevas fullt ut är det viktigt att verka för att stärka tillsynen av de mänskliga rättigheterna för människor med funktionsvariation i .
mot · H8021918 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en demokratiskt vald statschef och tillkännager detta för regeringen. Visst känns det skönt att konstatera, när man ser sig om i världen, att är en demokrati. All offentlig makt i vårt land utgår från folket. Vi har ett folkvalt parlament, en demokratiskt utsedd regering, fristående domstolar, fria medier, yttrandefrihet och religionsfrihet ... men en statschef som ärver sitt ämbete. är en av sista monarkier. Endast ett fåtal länder har kvar den praxis som säger att en person föds till statschef och där detta ämbete är förbehållet företrädarna för en viss ätt. Detta system är i grunden oförenligt med principen om att all makt ska utgå från folket och alla människors lika värde. Monarkin är en rest från det gamla ståndssamhället. Det är inte värdigt en modern demokrati att rikets högsta ämbete går i arv. Det är dags för att slutligen lämna denna del av sin historia bakom sig. Regeringen bör därför överväga en framtida översyn av statsskicket som syftar till att statschefen inte bara ska företräda folket, utan även vara vald av folket.