mot · H8023170 · 2020-10-06 00:00:00 — beräknas skatten stärka de offentliga finanserna med ca . [39] är förstärkningen dock mindre, eftersom skatteintäkterna från exittillgångarna p.g.a. anstånden kommer in efter hand framåt. beräknas förslaget stärka de offentliga finanserna med . Fysiska personer som köper andelar i ett mindre företag i samband med företagets bildande eller vid en nyemission, kan få göra ett investeraravdrag upp till hälften av andelskostnaderna. Investeraravdraget har kritiserats för sina fördelningspolitiska effekter och för att det kan skapa nya vägar för skatteplanering. Av fördelningspolitiska skäl föreslår att investeraravdraget avskaffas. Ett avskaffande av investeraravdraget beräknas medföra en offentligfinansiell förstärkning på ca . 14.5 Sociala avgifter m.m. I budgetpropositionen föreslår regeringen att arbetsgivaravgifterna sänks för arbetstagare i åldern 19–. De nedsatta arbetsgivaravgifterna är tänkta att gälla från till och bedöms sammantaget kosta ca . Nedsättningar av arbetsgivaravgifterna för denna grupp har prövats förr, med skralt resultat. Regeringen sänkte skatten första gången med för personer i åldern 19–. utvärdering (IFAU) kom i sin utvärdering av reformen fram till att intäktsbortfallet per jobb av sänkningen uppgick till , vilket då var omkring fyra gånger högre än den genomsnittliga anställningskostnaden för 19–25-åringar. [42] Regeringens förslag torde ha ytterst begränsade sysselsättningseffekter. Den största effekten av skattesänkningen blir ökade vinster för företag med en stor andel unga arbetstagare. avvisar förslaget av fördelningspolitiska och offentligfinansiella skäl. Detta stärker de offentliga finanserna med . finns också en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för ungdomar 15–. Flera av remissinstanserna befarade att förslaget skulle bli ineffektivt, däribland Arbetsförmedlingen, ESV, , IFAU och LO. delar denna farhåga. Som nämnts ovan pekar tidigare studier av sänkta arbetsgivaravgifter för unga på att det inte kommer att få några betydande långsiktiga effekter på sysselsättningen. föreslår därför att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga i åldern 15–slopas. Förslaget stärker de offentliga finanserna med . infördes en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna för enskilda näringsidkare som anställer en första person. har regelverket i flera steg gjorts mer generöst och permanentats. I budgetpropositionen går regeringen vidare och föreslår att stödet tillfälligt utvidgas till företag som inte har någon anställd och som anställer ytterligare en eller två personer samt till företag med en anställd och som anställer ytterligare en person. stod bakom det ursprungliga regelverket, men vi ser inga skäl att göra det mer generöst eller att permanenta det. Vi avvisar således de ändringar i stödet som gjorts och som föreslås i budgetpropositionen. Detta stärker de offentliga finanserna med . I budgetpropositionen föreslog regeringen att den nedsättning av arbetsgivaravgifterna som finns för personer som arbetar med forskning och utveckling skulle förstärkas. Dessa förändringar trädde i kraft . I budgetpropositionen föreslår regeringen ytterligare lättnader i regelverket. har svårt att se några sakliga skäl vare sig till förslagen budgetpropositionen eller till förslagen i budgetpropositionen . Vi avvisar således dessa förslag, vilket sammantaget stärker de offentliga finanserna med . I budgetpropositionen föreslår regeringen också ytterligare lättnader för utländska experter. ser inga sakliga skäl att ytterligare sänka skatten för en redan privilegierad grupp och avvisar förslaget. Regeringens förslag bedöms inte ha några offentligfinansiella effekter 2021 och 2022. beräknas förslaget försvaga de offentliga finanserna med . Den varaktiga offentligfinansiella effekten av förslaget beräknas till –. Klimatförändringen är ett akut hot för människans framtida livsmöjligheter. I kapitel 12 En grön och jämlik väg ut ur krisen – investeringsplan för en bättre framtid, redovisas vår syn på en omställning för klimat och ekologiskt hållbar utveckling. För att genomföra omställningen måste det offentliga göra det möjligt för individer att göra klimatvänliga och hållbara val. För klimatomställningen kommer det att krävas stora investeringar i infrastruktur, förnybar energi, energieffektivisering och andra utsläppsminskande åtgärder. Principen om att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan har länge varit och bör fortsatt vara ett riktmärke i den svenska miljö- och klimatpolitiken. Utsläppspriset ger en tydlig styrande signal till alla aktörer och gör det mer lönsamt att investera i åtgärder som minskar utsläppen. Koldioxidskatten är ett centralt styrmedel i vår nationella klimatpolitik. Beskattning av drivmedel är ett viktigt verktyg för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Men den är också ett exempel på trubbigt verktyg som inte gör skillnad på höginkomsttagare med god tillgång till kollektivtrafik och en låginkomsttagare i glesbygd utan tillgång till alternativ till bilen. anser det angeläget att träffsäkra styrmedel utformas för att minska klyftor mellan stad och landsbygd och att det vid behov införs kompensatoriska åtgärder för att beakta rättviseperspektivet när t.ex. skatter ger negativa fördelningseffekter. För att möta en ökad elektrifiering av vägtrafiken med stärkt regional rättvisa anser vi det angeläget att arbetet med en reform av vägtrafikbeskattning redan nu inleds. Den tunga lastbilstrafiken betalar inte för den påverkan den har genom sina externa kostnader för samhället i form av t.ex. miljö- och klimatpåverkan och slitage på vägarna. har förespråkat en avståndsbaserad skatt på tunga lastbilar som träffsäkert ska vara möjlig att differentiera. Förutom den klimatnytta en sådan beskattning skulle kunna medföra ser vi stora vinster med att svenska och utländska lastbilar skulle kunna beskattas på lika villkor och att myndigheter skulle ges bättre möjligheter, genom automatiserat avläsningsbart system, att upptäcka den illegala lastbilstrafiken. Promemorian En ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik har remitterats och därmed har redan en god grund lagts för att ett förslag på avståndsbaserad beskattning av tung lastbilstrafik bör kunna läggas fram i i närtid. Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag på avståndsbaserad vägslitageskatt av tung lastbilstrafik. Användning av konstgödsel, dvs. gödsel framställt genom industriella processer, bidrar till övergödningen och ger upphov till utsläpp av växthusgaser. Det finns därför starka skäl att begränsa användningen av handelsgödsel. hade skatt på konstgödsel under men detta avskaffades plötsligt av den borgerliga regeringen . föreslår att en beskattning av konstgödsel i likhet med den som avskaffades 2009 införs, men med en något högre beskattning på kvävekomponenten för att minska läckaget av kväve. Skattesatsen på kväve höjs i vårt förslag jämfört med den gamla skatten. förslag till ny skatt på konstgödsel bedöms stärka de offentliga finanserna med 320–. [47] Pengar som vi återför till jordbruket för att möjliggöra omställning. sänktes energiskatten för datorhallar i . Med en kostnad har satsningen inte lett till de ökade antalet anställda som utlovades. rapporterades om hur stödet mestadels verkar ha hamnat i några av världens största företags fickor. menar att det finns rimligare sätt att använda dessa resurser och avvisar därför energiskatteavdraget för datorhallar. Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2021. Tabell 9 skatteförslag 2021–2023 Avvikelse mot regeringen, offentligfinansiella effekter, mnkr Höjd skatt för höginkomsttagare Sänkt skiktgräns för statlig inkomstskatt Nej till nytt jobbskatteavdrag Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare Lika skatt vid lika inkomst Skattereduktion för avgift till a-kassan Sänkt tak/avskaffa Nej till skattereduktion för gåvor Nej till lättnader expertskatt Nej till sänkta arbetsgivaravgifter unga (19–) Nej till sänkta arbetsgivaravgifter unga (15–) Arbetsgivaravgifter de första två anställda Nej till ökade avdragsmöjligheter räntenetto m.m. Nej till investeraravdrag för storbolagen Höjd skatt på aktieutdelning och kapitalvinst Ny arvs- och gåvoskatt SNS (2018) Tak och uppskovsränta avyttring bostad 15 Utgiftsramar och fördelning av utgifter i statsbudgeten Tabell 10 förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 165 822 520 Minskning av anslagsbehållningar inkl. SSR 1 158 056 446 1 173 215 475 Tabell 11 förslag till utgiftsramar –2023 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Minskning av anslagsbehållningar inkl. SSR Tabell 12 Fördelning av utgifter i statsbudgeten 2021–2023 Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Åtgärder för den nationella minoriteten romer Utgiftsområde 02 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 03 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 05 Internationell samverkan Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet En svensk ambassadör för FN-resolution Utgiftsområde 06 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Utgiftsområde 07 Internationellt bistånd Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utgiftsområde 09 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Nationellt resurscentrum mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning för höga sjuklönekostnader Sjuklön för små företag Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Statligt stöd till vuxenutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda bidrag inom högskoleområdet : Forskning och forskningsinformation Fler anställda i lågstadiet Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Särskilda insatser inom folkbildningen Öppen fritidsverksamhet och rullande bygdegård Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Statliga topplån för byggande av hyresrätter Investerings- och upprustningsstöd för idrottsanläggningar Utgiftsområde 19 Regional utveckling Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Investeringsstöd för produktion av förnybara drivmedel samt laddinfrastruktur Klimatanpassade och gröna städer Klimatstöd för ett fossilfritt Infrastruktur för elektrifierade transporter Sol- och vindkraft på offentliga byggnader Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Hållbara, jämlika och transporteffektiva städer Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Inför produktionsstöd för biogas Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Bidrag till företagsutveckling och innovation Program grön omställning pappersindustrin Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 16 Den offentliga sektorns finanser m.m. Tabell 13 Den offentliga sektorns finanser (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 14 Kommunsektorns finanser (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Tabell 15 Statens budgetsaldo och statsskulden (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Inkomster i statens budget därav inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Tabell 16 Inkomster i statens budget (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror avgår skatter till andra sektorer Inkomster i statens budget Tabell 17 Utgiftstak för staten (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kommentar: är emot systemet med treåriga utgiftstak, och föreslår endast utgiftstak för det kommande budgetåret, dvs. 17 Beräkning av statsbudgetens inkomster Tabell 18 Beräkning av statsbudgetens inkomster 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 2 154 689 602 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer −1 077 667 045 Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 077 022 557 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) 1 132 325 274 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 1 105 994 084 Tabell 19 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2023 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Bilaga 1 Effekten av förslag för några olika typfall Tre typfall på hur effekten av förslag avseende höjd garantinivå i sjukersättningen, höjt bostadskostnadstak i bostadstillägget, reduktion för fackföreningsavgift, höjd bidragsgrundande inkomstgränsen i bostadsbidraget och lika skatt oavsett inkomst, påverkar följande typexempel[49]: En ensamstående person som är med ett barn och som har sjukersättning under . Beräkningen antar att personen betalar facklig medlemsavgift på och har en hyreskostnad på kommer att öka sin disponibla inkomst med till följd av våra förslag. En ensamstående undersköterska, med ett barn och en inkomst på som betalar fackföreningsavgift på och har en hyreskostnad på får ökad disponibel inkomst med . En ensamstående bankchef, med ett barn och en inkomst får en minskad disponibel inkomst med till följd av våra förslag. förslag att helt sluta inkomstklyftan helt , innebär exempelvis att: En arbetslös som får från a-kassan får sänkt skatt med . En person med sjukpenning på får sänkt skatt med . Bilaga 2 En grön och jämlik väg ut ur krisen – investeringsplan för en bättre framtid Avvikelse mot regeringen, mnkr Hållbara, jämlika och transporteffektiva städer Sol- och vindkraft på offentliga byggnader Grön omställning inom pappersindustrin Klimatstöd för ett fossilfritt Tillgängliga lokaler och öppen fritidsverksamhet Lekparker, parklekar och spontanidrott Servicebussar för det svikna Statliga topplån för byggande av hyresbostäder Utökat investeringsstöd för byggande av hyresbostäder Utökat stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Investerings- och upprustningsstöd för idrottsanläggningar Upprustning av de regionala och lågtrafikerade järnvägsspåren Statligt stöd till regionala kollektivtrafiken Åtgärda underhållsskulden samt tidigareläggning av järnvägsunderhåll Öka investeringarna i nattågsfordon Statlig finansiering av ERTMS-ombordutrustning Flexibel investeringspott för hållbara godstransportlösningar Utökad utbyggnad av fiberbredband i landsbygd Inför beredskapslager för livsmedel Genomför försök med regionala center för fossilfritt producerade beredskapslivsmedel Inför investeringsstöd för att klimatanpassa jordbruket Främja produktion av växtbaserade livsmedel Öka stödet för betesmarker med särskilda värden Stärk stödet för ekologisk produktion och omställning Investeringsstöd till lokala slakterier och mobila slakterier Det gemensamma är det bästa Fossilfria och pålitliga transporter [1] Konfidensindikatorn är mått på det ekonomiska stämningsläget i olika sektorer i den svenska ekonomin. [2] SOU 2020:46, En gemensam angelägenhet. [3] Verbist, G & Figari, F. (2014), ”The redistributive effect and progressivity of taxes revisited: An International Comparison across Union”, EUROMOD Working Paper No. Studien har 1999 och 2008 som jämförelseår. Med EU:s kärnländer avses de 15 länder som ingick i EU 1998. [4] SCB (Inkomster och skatter). [5] SCB. [6] SNS (2018), , ”Kapitalbeskattningens förutsättningar”. [7] Ownershift (2019), ”Vem äger ?”. [8] Egelbark, J och N. Kaunitz (2013), ”Sänkta arbetsgivaravgifter för unga”, IFAU Rapport 2013:26. [9] har en rad synpunkter på det finanspolitiska ramverket, som vi utvecklat i tidigare budgetmotioner. Bland annat att överskottsmålet ska ersättas med ett balansmål, att utgiftstaken endast ska vara ettåriga och att det kommunala balanskravet ska gälla över en konjunkturcykel. [10] Se t.ex. (2019), ”Economic Outlook, Konjunkturprognos ”. [11] , dnr 2020:1137. [12], dnr 2020:742. [13] Kommunalarbetaren , Så vill LO få bättre sjukförsäkring. [14] Kostnaden för att höja försörjningsstödet med per person och månad är , dnr 2020:707. [15] , dnr. [16] , dnr 2019:561. [17] Pensionssveket – En rapport om ett ohållbart pensionssystem, Katalys 2017. [18] solutions är en metod för naturvård som länkar samman naturvårdsåtgärder med människors välbefinnande, i arbetet med hållbar utveckling och anpassning till klimatförändringar. [19] , dnr 2020:1326. [20] Ibid. [21] Ibid. [22] Bolagsskattesatsen ger emellertid långt ifrån en uttömmande bild av det samlade skatteuttaget på företagande i olika länder. En annan metod är att ta ett samlat grepp kring dels skattesatser, dels andra regler som påverkar skatten, som avskrivningsregler och andra avdragsregler. Denna metod kallas för kapitalkostnadsmetoden och det man mäter med denna metod är den ”effektiva marginalskatten på företagsinvesteringar”. I rapporten ”Svenska skatter i internationell jämförelse” (2019) refererar till länderjämförelser som enligt denna metod visar att skatten i är jämförelsevis låg i ett OECD-perspektiv. [23] , Dnr 2020:828. [24] Lagrådsremiss, ”Förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag”. [25] Se t.ex. . [26] , N, och A, (2020), ”3:12 Arbete eller kapital”. Underlagsrapport nr 2 till arbetarrörelsens skattepolitiska skuggutredning. LO/Tankesmedjan . [27] Ibid, s. 39. [28] , dnr 2019:631. [29] Verbist, G & Figari, F. (2014), ”The redistributive effect and progressivity of taxes revisited: An International Comparison across Union”, EUROMOD Working Paper No. Studien har 1999 och 2008 som jämförelseår. Med EU:s kärnländer avses de 15 länder som ingick i EU 1998. [30] Ifo DICE Report, 2/2018. ”Wealth and Inheritance Taxation: An Overview and Country Comparison”. [31] , 2020:811. [32] . [33] , Dnr 2020:1168. [34] Sparande som sker inom ramen för ISK eller kapitalförsäkring omfattas inte av förslaget. För att göra förslaget symmetriskt borde skatten på höga kapitalvinster som sker inom ramen för ISK och sparandet i kapitalförsäkring omfattas. Men beskattningen av dessa sparformer sker i form av s.k. schablonbeskattning på kontots värde i stället för på den vinst man gör. Detta gör det svårt att hitta en lösning som inte träffar småspararna. Vårt förslag om höjd skatt på sammanlagd aktieutdelning och kapitalvinst börjar ju gälla först vid kapitalinkomster . [35] , dnr 2020:814. [36] Ibid. [37] SCB (HEK). [38] , dnr 2020:879. [39] (2017), ”Exitbeskattning för fysiska personer – beskattning av orealiserade kapitalvinster som upparbetas i ”. [40] , dnr 2020:1251. [41] , dnr 2020:827. [42] Egelbark, J och N. Kaunitz (2013), ”Sänkta arbetsgivaravgifter för unga”, IFAU Rapport 2013:26. [43] Se BP21. [44] , dnr 2020:831. [45] , dnr 2020:1317. [46] , dnr 2020:1318. [47] , dnr 2020:825. [48] , dnr 2020:1285. [49] , dnr 2020:1352.