mot · H8023135 · 2020-10-06 00:00:00 — Effekterna är tydliga och långsiktiga. Därtill är effekten relativt omfattande även om man först i hög ålder börjar genomföra fler fysiska aktiviteter. som de positiva effekterna självklart blir betydligt större ju tidigare man börjar med hälsofrämjande vanor och insatser. Fysisk aktivitet för framför allt äldre som har låg aktivitetsnivå har förebyggande effekter på en rad sjukdomar så som till exempel demens. Inför social aktivitet på recept vill att möjligheter och förutsättningar ses över i syfte att pröva förslag om social aktivitet på recept för seniorer som inte alls eller väldigt sällan har möjligheter att genomföra sociala aktiviteter. Det kan handla om alltifrån gemensamma promenader till att kunna äta måltider tillsammans. föreslår att regeringen ger i uppdrag att pröva förutsättningar för en nationell modell avseende social aktivitet på recept. Detta bör genomföras i nära samarbete med den ideella sektorn och civilsamhället. skulle detta kunna omfatta även andra åldersgrupper. I finns det möjligheter att erbjuda en form av social aktivitet på recept som bland annat ger seniorer ett personcentrerat stöd att hitta föreningar och volontärarbete som skapar sociala kontakter. Denna metodik och struktur har visat sig vara kostnadseffektiv, då den har minskat äldres psykiska ohälsa och införs just nu brett i hela . Förutsättningar för systematiska hälsokontroller och fysiska aktiviteter föreslår att regeringen ger i uppdrag att se över förutsättningarna för att kunna ta fram och genomföra en samordnad process att få till stånd systematiska hälsokontroller för vuxna. Som en del i att bygga ut den nära vården med ett förebyggande proaktivt fokus skulle till exempel en modell likt hur barnavårdscentraler fungerar motsvarande vuxenvårdscentraler växa fram. Denna form av förebyggande hälsofrämjande insats kan därtill ingå i ett vårdval med olika aktörer som tar fram varierande sätt att genomföra detta på. vill att olika möjligheter prövas gällande att hjälpa och stödja människor att genomföra fler hälsofrämjande fysiska aktiviteter. Fysisk träning har till exempel hög prioritet i de nationella riktlinjerna för att kunna komma tillbaka efter hjärtinfarkt. har som ett basmål att av hjärtinfarktpatienterna ska ha kommit igång med fysisk träning 6–efter avslutad behandling. Uppföljning via Swedehearts kvalitetsindex visar att hade bäst måluppfyllelse med av patienterna i fysisk träning 12 efter avslutad behandling. Motsvarande situation vid var , vid och . Dessa tre sjukhus uppvisar sämst resultat när det gäller att få patienter som haft en hjärtinfarkt att komma igång med fysisk träning. har som ytterligare ett basmål att eller fler av den andel patienter som var rökare när de drabbades av hjärtinfarkt ska klara av att med vårdens hjälp och stöd sluta att röka efter avslutad behandling. Skillnaderna i hur väl olika sjukhus klarar av att uppfylla denna målsättning är mycket stora. Bäst är situationen i som klarar av att hjälpa av den andel patienter som var rökare för hjärtinfarkt att sluta röka. Därefter följer och på av patienterna. Sämst är situationen i där klarat av att sluta röka 12–14 månader efter att de drabbades av hjärtinfarkt. Därefter följer i och . Denna ojämlika vård när det gäller förebyggande stöd och hjälp vilket leder till så olika resultat är helt oacceptabel. Detta visar på vikten av mer nationellt ansvarstagande gällande hälsofrämjande fysiska aktiviteter. Några vägar att pröva är dels att underlätta för fysisk träning i samband med arbetstid som föreslagit gällande vårdens och omsorgens medarbetare, dels pröva om skattereduktion för fysisk träning och friskvård likt rutavdraget kan vara en fungerande metod. föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram förutsättningar för regelbunden metodisk uppföljning att alla kvinnor ska ha rätt till ett frivilligt hälsosamtal i mödravården som ett led att metodiskt kunna identifiera kvinnosjukdomar. Lämpligen kan detta ske i samband med cellprovtagning som sker inom ramen för mödravården och att hälsosamtalet leds av barnmorska. När de nationella riktlinjerna för obesitas/överviktsvård tas fram – behövs struktur tas fram för uppföljning och återkoppling föreslår att regeringen ger i uppdrag att i samband med arbetet att ta fram nationella riktlinjer för en jämlik obesitas/överviktsvård behövs struktur och metodik tas fram för regelbunden uppföljning och återkoppling av kvalitet, väntetider och resultat. Vi vill vidare att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt se över och utreda fetma som en kronisk sjukdom. klassade , , fetma eller obesitas som en kronisk sjukdom. Det är av stor vikt att det tas fram nationella riktlinjer för fetma så att behandlingen blir likvärdig över landet. Det är vidare centralt att ta fram konkreta åtgärder som kan bryta utvecklingen av barnfetma i . Andelen svenskar med övervikt eller fetma fortsätter att öka i den vuxna befolkningen i . I fall denna trend fortsätter väntas andelen med övervikt respektive fetma närma sig av befolkning redan inom kommande . [18] Andelen svenskar som lever med fetma har fördubblats . Därtill är det extra oroväckande att svenska ungdomar som är ligger över genomsnittet jämfört med ungdomar i andra EU-länder gällande övervikt och fetma. Fetma och övervikt är en tydlig riskfaktor för åtminstone 13 olika cancersjukdomar. Behandling av fetma i ser olika ut mellan och inom regionerna och vården är långtifrån jämlik. En bra vård avseende fetma och kraftig övervikt är livsstilsbehandling, läkemedelsbehandling och kirurgisk behandling. BMI-kriterierna för att få kirurgisk behandling skiljer sig emellertid åt mellan olika kliniker. Möjligheterna till behandling med läkemedel avgörs ytterst om man har ekonomiska möjligheter till detta eftersom den nya generation av mer effektiva läkemedel som finns tillgängliga inte ingår i läkemedelssubventionen. Det innebär att en evidensbaserad vård för personer som lever med tema blir fullt tillgänglig först när sjukdomen gått väldigt långt och man hunnit bli allvarligt sjuk eller har egna ekonomiska förutsättningar. Situationen för en effektiv behandling som vilar på vetenskap och beprövad erfarenhet får inte hindras av regionala skillnader eller den egna ekonomin. Behandling av människor i med fetma eller kraftig övervikt måste bli en lika naturlig del i hälso- och sjukvården som att stötta och hjälpa personer med andra kroniska sjukdomar så som exempelvis diabetes och högt blodtryck. Detta kräver bland annat att nationella riktlinjer finns på plats som ett stöd för till exempel primärvården. Säkerställ långsiktig finansiering och uppföljning av kvalitetsregistret Senior alert föreslår en långsiktig satsning som säkerställer finansiering, administration och uppföljning av det Senior alert. De mest sköra och sjuka, framförallt äldre, har komplexa vårdbehov. Undernäring, fall, trycksår och munhälsa är centrala områden för de mest sköra och sjuka inom såväl akutsjukvård som inom primärvård, hemsjukvård och kommunala äldreomsorgen. Det Senior alert är processinriktat. Det är inriktat på att skapa en bra struktur, metodik och systematik för det förebyggande arbetet. bidrar bland annat till utvecklandet av nya arbetssätt, vilka ökar möjligheten för bästa möjliga vård och omsorg. Ett långsiktigt kvalitetsregister ska inkludera personcentrerad rehabilitering. För att säkerställa att kvalitetsregistret ges en trygg grund att stå på krävs att finansiering och uppföljning av registret prioriteras. Ge i uppdrag att utreda särskilt vaccinationsprogram för äldre föreslår att regeringen ger i uppdrag att utreda behov och förutsättningar avseende särskilt vaccinationsprogram för äldre. En möjlig väg framåt är att uppdraget ges till att utreda om ett strukturerat vaccinationsprogram avseende exempelvis pneumokocksjukdom och säsongsbunden influensa bör finnas för äldre som en särskild riskgrupp. Ett nationellt vaccinationsregister är en förutsättning för att i nästa steg kunna skapa ett vaccinationsprogram för äldre. För äldre finns inte särskilda vaccinationsprogram utan varje region avgör och beslutar om detta, vilket kan riskera att leda till ojämlik hälsoförebyggande hälso- och sjukvård. rekommendation är att influensavaccination bör ges till riskgrupper som är personer . beräknar att överdödligheten avseende enbart säsongsbunden influensa är 3 000 personer . har fastställt ett mål att ett land bör ha en vaccinationstäckningsgrad för influensa på . [21] av alla personer i som är vaccineras mot influensan. Mer behöver göras i för att uppnå detta mål, både på nationell och regional nivå. Genomför tidiga insatser i mödravården och barnavårdscentralen vill att regering och riksdag, regioner och kommuner prioriterar och genomför åtgärder som innebär fler tidiga insatser i mödravården, barnavårdscentralen och elevhälsan i syfte att motivera fler barn och unga att genomföra mer fysiska hälsofrämjande aktiviteter. vill att regeringen ger i uppdrag att ta fram en plan för genomförande av fler tidiga hälsoförebyggande insatser i mödravården, barnavårdscentralen och elevhälsan. Forskning visar att barn och unga blir mer och mer stillasittande. Övervikt och fetma är ett växande problem i . Att barn och unga är fysiskt aktiva är en avgörande del för att hälsan i individuellt och generellt ska kunna förbättras. Aktiva barn och unga blir aktiva vuxna. Enligt som släpptes där framkom det att endast 2 av 10 av de barn och ungdomar som ingick i studien når den rekommenderade mängden om 60 minuters daglig fysisk aktivitet. Av enkäten framgår vidare att 1 av 4 barn har angett att de har idrottsundervisning en gång . presenterade WHO de internationella resultaten från studien , Health Behaviour in Schoolaged Children för /18. Enkäten besvarades av närmare 230 000 barn i åldrarna 11, 13 och 15 i och i 45 europeiska länder. Enkätsvaren visar att hamnar i botten när det gäller andelen skolbarn som är tillräckligt fysiskt aktiva. av flickorna och av pojkarna uppnår målet om minst 60 minuters rörelse . Genomsnittet för alla deltagande länder blev att det var av flickorna och av pojkarna som nådde målet. Skolan och elevhälsan är den arena som når ut till alla barn och ungdomar och det är av vikt att skolidrotten kompletteras med fysisk aktivitet, så att alla barn oavsett förutsättningar, bakgrund eller hemmiljö, når upp till rekommendationer om fysisk aktivitet. Genom en ökad samverkan i skolan mellan elevhälsan, fritidshemmen, idrottsföreningarna och friluftsorganisationen ges det bättre förutsättningar att nå rekommendationerna om fysisk aktivitet. Reformera tillgängligheten av medicinskt ansvarig för rehabilitering föreslår att regeringen ser över förutsättningar och möjligheter att en medicinskt ansvarig för rehabilitering, , bör finnas tillgänglig i respektive kommun. En medicinskt ansvarig för rehabilitering ansvarar för att patienten får ändamålsenlig och säker rehabilitering av god kvalitet inom kommunens ansvarsområde. Det är emellertid rimligt i nuvarande situation att flera kommuner går ihop och samarbetar kring en gemensam medicinskt ansvarig för rehabilitering. Fysioterapeuterna och arbetsterapeuterna har viktiga roller avseende rehabilitering, men dessa personalgrupper ska även involveras mer systematiskt och metodiskt i syfte att kunna arbeta mycket mer förebyggande gällande fysisk och psykisk hälsa. Under covid-19-krisen har en rehabiliteringsskuld byggts upp som , om inget görs, riskerar att medföra ytterligare försämringar av patientsäkerheten och ökade totala samhällskostnader för exempelvis uteblivna arbetade timmar, ökad belastning på vården och omsorgen samt ökat tryck på medicinskt ansvariga för rehabilitering. Grundvårdutbildningar ska ge mer kunskaper i hälsofrämjande insatser anser att alla grundvårdutbildningar ska ge relevanta kunskaper och erfarenheter gällande hälsofrämjande insatser. Som grundas i forskning och beprövad erfarenhet. Det är ett faktum att nuvarande hälso- och sjukvård i inte i tillräcklig utsträckning har fokus på hälsofrämjande insatser. Tvärtom är nästan all fokus inom vården inriktad på vårdgivande. Det är på många sätt fullt förståeligt. På lång sikt är detta arbetssätt emellertid inte hållbart. Fler systematiska hälsofrämjande insatser kommer minska onödigt lidande, förebygga och i många fall förhindra sjukdomar. Det skulle i sin tur leda till ett minskat allmänt tryck på hälso- och sjukvården, förbättrad allmänhälsa hos många individer och ett effektivare användande av begränsade resurser. Vårdens medarbetare har en nyckelroll i detta arbete, inte minst kommande nyexaminerade som ska få gedigna kunskaper i hälsofrämjande insatser. Därutöver borde fortbildning för vårdens medarbetare i hälsofrämjande insatser vara en fråga som ses över noggrant. Genomför mer informationsinsatser – öka kunskapsnivån anser att regering och riksdag ska ge ansvariga myndigheter och andra relevanta aktörer ett långsiktigt uppdrag att genomföra mer regelbundna informationsinsatser gällande vikten av hälsofrämjande insatser. Detta ska vara ett brett uppdrag om spridning av information som ibland kan riktas direkt till enbart till exempel människor som själva haft hjärtproblem. Andra gånger kan det handla om breda insatser som vikten av långsiktiga fysiskt hälsofrämjande aktiviteter. Och klara av att göra detta utan budskap som uppfattas som pekpinnar. Vi är helt övertygade om att det finns ett stort och växande intresse bland människor för hälsofrågor. Många människor är mottagliga och vill lära sig mer om hälsofrämjande insatser så som kosthållning och träning. Därtill kan samhället ge stöd till dem som själva kämpar med att till exempel försöka sluta att röka utan att moralisera och peka finger. Nio av tio fall av lungcancer är relaterat till tobaksrökning. Tobaksrökning är ett av världens allvarligaste folkhälsoproblem. Det är fakta. Ändå gör inte varken ANDT-strategi eller lagen om tobak en tydlig åtskillnad avseende den skillnad i farlighet som det faktiskt är att röka tobak jämfört med att snusa. har som ett basmål att eller fler av den andel patienter som var rökare när de drabbades av hjärtinfarkt ska klara av att med vårdens hjälp och stöd sluta att röka efter avslutad behandling. Skillnaderna i hur väl olika sjukhus klarar av att uppfylla denna målsättning är mycket stora. Bäst är situationen i som klarar av att hjälpa av den andel patienter som var rökare för hjärtinfarkt att sluta röka. Därefter följer och på av patienterna. Sämst är situationen i där klarat av att sluta röka 12–14 månader efter att de drabbades av hjärtinfarkt. Därefter följer i och . [22] Denna ojämlika vård som ger så olika resultat är helt oacceptabel. För att i övrigt höja ett alldeles för långsamt tempo i det hälsofrämjande arbetet bör parallellt med detta centrala utredningsarbete om att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi samordningsansvar på statlig nivå förtydligas och fokuseras i regleringsbrevet för . Vad händer kring det som regeringen aviserat att tillsätta ett nationellt råd? Regeringen har uttalat att detta nationella råd varken ska fatta beslut eller ställa krav utan endast ha en stödjande roll på övergripande policynivå. vill stärka det preventiva hälsofrämjande arbetet. Det är helt centralt att det förebyggande hälsoarbetet sker i ett utvecklat samarbete mellan olika aktörer och samordnat och strukturerat i linje med en långsiktig strategi. Enskilda eller enstaka uppdrag till olika myndigheter är inte att arbeta systematiskt, långsiktigt, samordnat, strukturerat och metodiskt. Det betyder till exempel att regeringens uppdrag att ta fram en nationell strategi för psykisk hälsa och suicidprevention är en bra inriktning, som det uppdraget inte uppfyller vårt krav och fokus på en nationell samlad hälsofrämjande strategi. vill till exempel att alla rekommenderade screeningprogram införs, efterlevs, utvärderas och utvecklas i hela landet. En åtgärd som ska följas och utvecklas i såväl den uppdaterade nationella cancerstrategin och i en framtida nationell hälsofrämjande strategi. Hälsofrämjande insatser är något av det allra viktigaste som ett samhälle kan fokusera på. Låt oss göra detta med förhållningssättet att det är ett ansvarstagande som är gemensamt och med en nationell hälsofrämjande strategi, som det helt avgörande är individens egen motivation och vilja. Utan individens kraft blir resultaten inte långsiktigt hälsofrämjande och hållbara. Noria Manouchi (M) [1] Cancerfondsrapporten , Prevention, Cancerfondsrapporten , Cancervård, Cancerfondsrapporten , Prevention, samt Cancerfondsrapporten , Cancervård. [2] Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, Samhällets kostnader för fallolyckor, 2010. [3] Fysioterapeuterna, . [4] Kommissionen för jämlik hälsa, Det handlar om jämlik hälsa – Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete, SOU 2016:55, För en god och jämlik hälsa – En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket, SOU 2017:4, samt Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa, SOU 2017:47. [5] Kommissionen för jämlik hälsa, Det handlar om jämlik hälsa – Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete, SOU 2016:55. [6] Kommissionen för jämlik hälsa, Det handlar om jämlik hälsa – Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete, SOU 2016:55. [7] termbank. Definitioner av hälsofrämjande åtgärder, förebyggande åtgärder, primärprevention, sekundärprevention samt rehabilitering. [8] , suicidprevention/förebyggande åtgärder samt termbank. Definitioner av hälsofrämjande åtgärder, förebyggande åtgärder, primärprevention, sekundärprevention samt rehabilitering. [9] termbank. Definitioner av hälsofrämjande åtgärder, förebyggande åtgärder, primärprevention, sekundärprevention samt rehabilitering. [10] termbank. Definitioner av hälsofrämjande åtgärder, förebyggande åtgärder, primärprevention, sekundärprevention samt rehabilitering. [11] Kommissionen för jämlik hälsa, För en god och jämlik hälsa – En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket, SOU 2017:4. [12] En nationell cancerstrategi för framtiden, SOU 2009:11. [13] Cancerfondsrapporten , Prevention, sid 23. [14] Fysioterapeuterna om hälsofrämjande ledarskap. [15] Fysioterapeuterna, – profession och vetenskap, 2016. [16] arbetsterapeuter. Från det lilla till det livsviktiga, Arbetsterapi – allt du behöver veta. [17] , sammanställning Vården – aktuell status, medicinsk kvalitet, digitala aktörer, primärvård, akutsjukhus, regioner. [18] Cancerfonden , samt . [19] Cancerfondsrapporten – Prevention. [20] . [21] , . [22] , sammanställning Vården – aktuell status, medicinsk kvalitet, digitala aktörer, primärvård, akutsjukhus, regioner.