mot · H8023448 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i tabellen i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om långsiktiga planeringsramar för försvarsbeslutsperioden –2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett begränsat bemyndigande om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 06 Försvar och samhällets krisberedskap Tabell förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Säkerhetsläget, både i närområde och globalt, fortsätter att försämras. har vi bland annat sett folkliga protester i efter det omfattande valfusket och ökade spänningar i närområdet på grund av aggressiva agerande. Dom omfattande ryska militära övningarna ledde till att Försvarsmakten genomförde skarp en beredskapsinsats. Något motsvarande har inte skett . Motsättningarna mellan och eskalerar – både i form av risken för militära incidenter i , men även i form av risk för handels- och teknikkrig. Coronapandemin medför geopolitiska och geoekonomiska konsekvenser som ännu är svåra att överblicka. Andra hot som kärnvapenspridning, sönderfall, radikalisering och terrorism är fortsatt aktuella. måste ha ett starkt försvar som kan hävda det svenska territoriet och värna svenska intressen. Det kräver satsningar på såväl det militära försvaret som det civila försvaret och att dessa satsningar går i takt för att skapa ett fungerande totalförsvar som stärker säkerhet på bredden. Det är en absolut nödvändighet mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget. För att möjliggöra en substantiell förmågeökning ska gå mot ett försvarsanslag som motsvarar av BNP. I princip alla länder i närområde har antingen redan nått detta mål eller har en plan för att uppnå det i relativ närtid. Till detta vill se ett svenskt Natomedlemskap. Ett Natomedlemskap skulle innebära att vi ingår i ett samarbete med försvarsgarantier och en gemensam försvarsplanering tillsammans med 30 andra länder. Det skulle även förbättra förutsättningarna för att fördjupa det nordiska försvarssamarbetet. Ryggraden i den europeiska säkerhetsordningen utgörs av Nato och trovärdigheten i de gemensamma försvarsförpliktelserna. En förutsättning för en höjning av den nationella svenska försvarsförmågan är att Försvarsmakten och de andra försvarsmyndigheterna ges långsiktiga förutsättningar att bygga försvarsförmåga. Politiken måste ge de förutsättningarna. Därför har regeringens agerande med ständiga försök att sänka ambitionen för de ekonomiska tillskotten till försvaret varit direkt oansvarigt. Särskilt mot bakgrund av att det fanns en bred politisk enighet i försvarsberedningen kring den säkerhetspolitiska analysen, de konkreta åtgärderna för att stärka försvaret och de ekonomiska kostnaderna för detta. föreslår därför att ska anvisa ekonomiska planeringsramar även för försvarsbeslutsperioden åren 2026–2030. Att göra detta är helt i linje med den logik som försvarsberedningen har arbetat utifrån. Försvarsberedningens rapporter utgår ifrån premissen att bygga förmåga långsiktigt i två på varandra följande försvarsbeslutsperioder, 2021–2025 samt 2026–2030. Det ligger även i linje med ÖB:s militära råd som tar sin utgångspunkt i båda försvarsbeslutsperioderna. Det är en styrka om det finns långsiktiga ekonomiska planeringsramar för försvaret som en bred majoritet i riksdag ställer sig bakom. Då kan Försvarsmakten och de andra försvarsmyndigheterna planera sin verksamhet och inte behöva invänta nya kortsiktiga besked från politiken. Något som tyvärr har präglat de senaste årens försvarspolitik allt för mycket. anser att helheten i försvarsberedningens förslag ska förverkligas samt att hela ÖB:s militära råd ska kunna genomföras och finansieras . Vi avser därför att lägga fram skarpa förslag för att få till stånd en anslagsökning på 2026 och ytterligare . Sammanlagt skulle det innebära extra till försvaret i försvarsbeslutsperioden –2030. Utifrån den högre ekonomiska ramen som föreslår framöver behöver det dessutom löpande säkerställas att beställningsbemyndigandena anpassas till anslagsutvecklingen för att försvarsmyndigheterna ska kunna leverera en planerad förmågeökning. En viktig avstämningspunkt framgent är att försvarsberedningen 2023 ska utvärdera förverkligandet av försvarsbeslutet i syfte att säkerställa att förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas enligt beslut om inriktning och ekonomisk ram. Den kommer att tydliggöra behoven framgent av ytterligare försvarssatsningar. Under punkt i 5 regeringens förslag i budgetpropositionen, utgiftsområde 6, föreslås att ska bemyndiga regeringen att besluta om export av C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till C/D. är i grunden positiva till detta under förutsättning att regeringen inför en konkret exportaffär återkommer till med en begäran om bemyndigande att sälja materielen för att då närmare kunna bedöma konsekvenserna av en export i ett sammanhang. när regeringen har sökt bemyndiganden från gällande export av C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel har bemyndigandet gällt fram i tiden. I denna budgetproposition är förslaget till bemyndigande inte tidsatt. anser att bemyndigandet även bör begränsas till kommande år och således gälla . Utöver vårt förslag för att ge tydliga besked om den långsiktiga ekonomin för det militära försvaret föreslår vi nedan ett tillskott i närtid på viktiga områden där regeringen inte har tillfört tillräckligt med resurser. Det gäller en ökad cybersäkerhet samt att stärka den myndighet som kommer att ha ansvar för bidrag till EU:s gemensamma gränsövervakning. ökar anslaget med 30 miljoner och framåt. () fyller flera viktiga funktioner när det gäller signal-spaning och informationssäkerhet. FRA är även centralt för det nya cybersäkerhetscentrumet som inrättats . har pekat på behovet av ett centrum för att stärka svensk cybersäkerhet och det är bra att regeringen meddelat att centrumet ska etableras. Det är dock problematiskt att regeringen dels inte har gett tydliga besked kring centrumets huvudmannaskap och dels inte har tillfört tillräckligt med resurser till de fyra myndigheter som ska samverka där. anser att FRA bör få ansvaret för att leda centrumet i egenskap av att de är den myndighet som har den största kompetensen på cybersäkerhetsområdet. Därför tillför vi även i ett första steg ett höjt anslag som ska användas för FRA:s arbete med cybersäkerhetscentrumet. Budgeten för cybercentrumet kommer stegvis att behöva höjas . ökar anslaget med 30 miljoner och framåt. är en myndighet som utför flera viktiga uppdrag på ett antal olika områden. Det gäller bland annat gränsskydd, miljöövervakning, sjöräddning, brottsbekämpning och även deltagande i internationella insatser inom ramen för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex). kommer påfrestningarna på att öka främst utifrån ett större svenskt bidrag till Frontex och dess stående personalstyrka, men även utifrån ett större ansvar för brottsbekämpande verksamhet samt uppbyggnad av det civila försvaret. Myndigheten beräknar därför att antalet årsarbetskrafter måste utökas med 150 –2023. Denna föreslagna förstärkning omfattar omkring 100 årsarbetskrafter till den operativa kustbevakningsverksamheten och en utökning med cirka 50 årsarbetskrafter i andra förmågeskapande funktioner. förslår därför ett tillskott utöver de anslagsförändringar som regeringen har aviserat för . Anslagsökningen är avsedd att användas för att stärka personaluppbyggnaden i myndigheten inför det ökande åtagandet i Frontex och för uppbyggnad av det civila försvaret.