mot · H8022997 · 2020-10-06 00:00:00 — Alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel om pengar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinrätta ANDT(S)-rådet vid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det civila samhällets arbete måste prioriteras och uppmuntras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt för ANDTS utifrån och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera en vetenskaplig riskbedömning av skadeverkningarna av alkohol, tobak och olika narkotika i den kommande ANDT(S)-strategin och att riskbedömning ska beaktas vid lagstiftning om dessa produkter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik och om att prioritera det alkoholpreventiva arbetet bland unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pandemin har påverkat bruket av ANDTS-produkter och relaterade hälsoeffekter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över riktlinjer angående riskkonsumtion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gårdsförsäljning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över Systembolagets särskilda service till de lokala alkoholproducenterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett narkotikafritt samhälle och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om motstånd mot legalisering och avkriminalisering av narkotika och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt projekt för cannabispreventivt arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att naloxon bör vara tillgängligt även för anhöriga till personer i riskgrupp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Svensk Antidopings roll i det nationella förebyggande antidopningsarbetet utanför elitidrotten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett exponeringsförbud för röktobak och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analysera kunskapsläget runt e-cigaretters effekt på hälsa och behovet av eventuella lagstiftningsändringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera spel om pengar i nästa ANDT(S)-strategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om riskklassificering av olika spel om pengar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en god, tillgänglig och jämlik beroendevård i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hälso- och sjukvården ska vara ensam huvudman för beroendevården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en sammanhängande vård- och behandlingskedja vid missbruksproblematik och beroendesjukdom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om missbruks- och beroendevård inom primärvården och tillkännager detta för regeringen. vill att alla människor ska kunna växa upp och leva utan risk att skadas på grund av eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopning och tobak eller spelmissbruk (ANDTS). De allra flesta vuxna i har en låg eller måttlig konsumtion av alkohol. vet vi att alkohol och missbruk av alkohol ligger bakom många av samhällets stora problem som exempelvis våld och annan kriminalitet, splittrade familjeförhållanden, trafikolyckor och sjukskrivningar. För är det därför viktigt att stå upp för en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik. Tillgängligheten begränsas genom att värna Systembolagets monopol och genom en aktiv prispolitik som via punktskatter gör alkohol dyrare än andra drycker. Det finns starka samband mellan tobaksrökning och flera olika sjukdomar. De tobaksrelaterade samhällsekonomiska kostnaderna är höga. Det är därför en angelägen uppgift att förbättra folkhälsan genom att få fler personer att sluta röka och att förebygga så att personer inte börjar. Dessutom ska det i möjligaste mån förhindras att någon utsätts för passiv rökning. Exponeringsförbud för röktobak och höjda punktskatter är en viktig del. vill ha ett narkotikafritt samhälle och arbetar således konsekvent för att stoppa alla tendenser till drogliberalisering. En fortsatt restriktiv narkotikapolitik ska kombineras med en god missbruks- och beroendevård. Många personer som lever med missbruksproblematik eller beroendesjukdom känner stor skuld och skam. För att avstigmatisera är det därför viktigt att konstatera att beroende är en sjukdom – inte resultatet av ett bristande karaktärsdrag. Vissa anser att detta är kontroversiellt men hjärnavbildningsmetodik visar tydligt att långvarigt och upprepat alkohol- eller narkotikaintag ger förändringar i hjärnan. När vi äter god mat, motionerar eller har sex frisätter hjärnans belöningssystem dopamin; vi får en känsla av välmående. När vi dricker alkohol, använder narkotika eller spelar om pengar, aktiveras samma system i hjärnan, men mycket mer dopamin frisätts. Vi upplever en berusande känsla. Vid upprepad berusning minskar emellertid dopaminaktiviteten i belöningssystemet gradvis. Stämningsläget i nyktert tillstånd sjunker. Ångest och depression är vanligt. Förändringarna i belöningssystemet gör även att det skapas ett starkt sug efter drogen. Suget driver på ett tvångsmässigt missbruk. Alkoholen eller narkotikan blir då nödvändig för att slippa att må dåligt. Parallellt med förändringarna i belöningssystemet minskar även aktiviteten i den främre delen av hjärnan. Det gör att impulskontrollen och förmågan att stå emot suget försämras. Det blir svårt att ”nöja sig med” att bara dricka en öl eller ett glas vin. Förändringarna i hjärnan gör att det kan vara övermänskligt att bara ”rycka upp sig” och sluta dricka alkohol eller använda narkotika. Man försummar arbete, familj och barn för att i stället dricka, eller planera för att dricka eller använda narkotika. När vi definierar beroende som sjukdom måste det få konsekvenser i hur dessa patienter bemöts och vilka insatser som erbjuds. Att låta sjukvården få ett ensamt huvudansvar är avgörande för en beroendevård utan skuld och skam. ANDT(S)-strategin Den första ANDT-strategin togs fram 2011 under ledning av dåvarande folkhälsominister (KD). Strategin avslutades och utvärderingen visade att strategins utformning i stort sett varit ändamålsenlig för att nå regeringens mål om att komma till rätta med de problem som bruk och missbruk av alkohol, narkotika, dopning och tobak orsakar[1]. Den innevarande strategin som löper ut har fått utstå viss kritik. Några exempel på den kritik som har framförts är att de organisatoriska förutsättningarna för att strategins mål skulle uppnås på nationell, regional och nivå försämrades genom att Regeringens råd för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor () avskaffades, att målen inte var tillräckligt konkreta och mätbara ner på nivå, att målet med en minskad totalkonsumtion samt att det specifika mål som gällde att skydda barn från skadeverkningar togs bort med hänvisning till att det ska genomsyra allt arbete. Regeringen bereder den kommande ANDT-strategin. I den aktuella budgetpropositionen beskrivs att den förnyade strategin kommer att ha ett ökat fokus på tidiga och förebyggande insatser för barn och unga samt deras föräldrar och narkotikaprevention. stödjer denna utgångspunkt för strategin men vill att den även ska omfatta spel om pengar. I följande avsnitt beskrivs ytterligare prioriteringar inför den kommande ANDT(S)-strategin tillsammans med partiets politik inom de olika ANDTS-områdena. Nationell, regional och lokal organisationsstruktur För att det systematiska förebyggande arbetet ska blir framgångsrikt är det viktigt med en ändamålsenlig organisationsstruktur och samverkansmodeller på nationell, regional och nivå. Att återinrätta ANDT(S)-rådet vid är angeläget för att säkerställa en god nationell ledning av arbetet. Det civila samhällets arbetet måste också prioriteras och uppmuntras. För att kunna sprida, implementera och kvalitetssäkra verksamma preventiva folkhälsometoder behöver kommuner och regioner centralt stöd och utbildning, vilket saknas. Det finns flera förebyggande metoder inom ANDTS-området som utvecklats och visats vara framgångsrika. Ett exempel är metoden Ansvarsfull Alkoholservering som organisationen [2] har tagit fram och utvecklat. Metoden har sedermera spridits till över 200 av landets kommuner men eftersom kommunerna inte får något metodstöd håller arbetet på att monteras ned. Det är ett slöseri med statens resurser att ta fram metoder som sedan inte förvaltas. Organisationen vid , som organisatoriskt tillhör bland annat , har sedan starten tagit fram flera framgångsrika ANDT-förebyggande metoder som spridits både nationellt och internationellt. är STAD den största aktören i inom metodutveckling inom området. Preventionsarbete kräver långsiktighet och problemet är att ingen myndighet ansvarar för förvaltning, kvalitetssäkring och vidareutveckling av metoderna. Om inte kommuner och länsstyrelser får stöttning och utbildning i att använda metoderna på rätt sätt kommer resultaten utebli trots satsade resurser. Vi ser redan att metoderna försvagas och i värsta fall inte används av i kommunerna. Eftersom STAD har kompetensen och dessutom regelbundet blir kontaktade av kommuner och länsstyrelser föreslår vi att STAD får i uppdrag att bli ett nationellt avseende nämnda metoder samt utveckling av nya. Detta skulle kunna bli en konkret och av kommuner och länsstyrelser mycket efterlängtad åtgärd i den nya ANDT(S)-strategin . Arbetsmodellen som STAD tillämpar i flera av sina metoder, den så kallade STAD-modellen, är baserad på ett systematiskt folkhälsoarbete som inbegriper att ett ANDTS-förebyggande multikomponentprogram utvecklas, implementeras och utvärderas. Denna arbetsmodell består av tre centrala komponenter: i) samverkan och mobilisering av nyckelaktörer, ii) utbildning av nyckelaktörer och iii) policyarbete och förbättrad tillsyn. Mervärdet av modellen är att det preventiva arbetet kan effektiviseras och synergieffekter uppstå genom samverkan. är det framförallt fyra framgångsrika metoder utvecklade av STAD som är efterfrågade och många kommuner behöver hjälp med. Dessa metoder har vetenskapligt bevisad effekt och är: Ansvarsfull Alkoholservering, Krogar mot Knark, Fotboll utan Fylla och . vill baserat på ovanstående införa ett nationellt utifrån med uppdrag att förvalta, kvalitetssäkra och vidareutveckla ANDTS-förebyggande metoder som visats vara framgångsrika. Vi avsätter 2021–2023 för detta ändamål inom utgiftsområde 9. Riskbedömning av ANDT-produkters skadeverkningar Intag av alla produkter inom ANDT medför negativa hälsoeffekter. Det är dock stor skillnad på vilka skador som kan uppkomma för både individen och dennes omgivning beroende på vilken substans som intas. Det är exempelvis skillnad på rökning av standardcigaretter, e-cigaretter, andra typer av cigaretter och bruk av snus och tuggtobak. I lagstiftningen räknas dock all tobak lika och det innebär att en övergång från rökning till snusning försvåras, trots att vetenskapen pekar på att riskfaktorn är betydligt högre för rökare än snusare. En vetenskapligt genomförd riskbedömning av skadeverkningarna av ANDT-produkter skulle därför vara värdefull vid reglering av lagstiftning inom detta område. Även om alla produkter inom detta område är skadliga för hälsan är det av vikt att klargöra de skillnader som ändå är vetenskapligt påvisade, därför bör en sådan bedömning ingå i nästa version av ANDT-strategin. ser det civila samhället som en stor resurs i det förebyggande folkhälsoarbetet. Så även inom ANDTS-området där det civila samhället fyller en viktig uppgift genom att stödja personer som själva har missbruksproblematik eller lider av beroendesjukdom genom exempelvis vård och behandling. Men också genom att vara till stöd för anhöriga och genom att erbjuda alkohol- och drogfria mötesplatser. Det civila samhället har sammantaget en viktig roll i att uppfylla delar av målen i ANDTS-strategin men också i det förebyggande arbetet riktat exempelvis mot ungdomar som riskerar att hamna i kriminella miljöer. avsätter därför inom utgiftsområde 9 för att stödja det civila samhällets verksamt inom ANDT. De är en viktig del i arbetet med att genomföra ANDT-strategin. Corona-pandemins effekter på folkhälsan kopplat till ANDTS Hemmiljön, familjelivet och uppväxtförhållandena påverkar vår hälsa och livskvalitet. Det har inte minst blivit synligt under pandemin då många tillbringat extra tid hemma med familjen eller i ensamhet. I ett dokument om covid-19 och mental hälsa, varnar FN för pandemins konsekvenser: ”Många människor är rädda för att bli smittade, att dö eller förlora familjemedlemmar. Andra lider av att vara isolerade och långt ifrån nära och kära. Miljontals bävar för framtiden och ekonomisk kris då de förlorar jobb och inkomster[3].” Den stora osäkerhet som finns kring viruset bidrar till risk för ångest, depression och sömnsvårigheter liksom suicid. Det kan handla om sjukvårdspersonal som levt mitt i krisen, men även de som själva varit sjuka kan ha mardrömmar och känna skuld för att man klarade sig när andra avled. Det drabbar också barn och unga. Även om för- och grundskolor varit öppna i finns det barn som varit hemma på grund av smittorisk. Gymnasieelever har inte haft någon i skolan utan tvingats till distansundervisning i hemmet. När pressen på familjen ökar finns risk för ökat våld som kan bli förödande. Den personliga upplevelsen av allt detta kan driva människor till ett ökat intag av ANDT-produkter eller ett okontrollerat spel om pengar. Coronapandemin har uppenbara potentiella negativa effekter på folkhälsan. Det är välkommet att flertalet forskningsstudier med ett ANDTS-perspektiv har initierats inom detta område. Det är viktigt att följa upp resultaten följs upp och beaktas ur ett folkhälsoperspektiv. står upp för en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik som syftar till ett samhälle där alla ska kunna växa upp och leva utan risk att skadas på grund av eget eller andras bruk av alkohol. Även om de flesta dricker måttliga mängder alkohol och förknippar öl och vin med fest, livskvalitet och kulinariska upplevelser, kan alkohol ge allvarliga konsekvenser inte bara för den enskilda brukaren, utan även för omgivningen. Våld och annan kriminalitet, splittrade familjeförhållanden, trafikolyckor och sjukskrivningar är några exempel. Ofta kan också fattigdom och utanförskap kopplas till bruk av alkohol. Vi bär alla dessutom på en medfödd hög eller låg risk för att utveckla ett beroende av alkohol eller andra droger. Risken för skador varierar därför mellan individer, över ålder och beroende på situation och dryckesmönster. Risken för skador av alkohol ökar gradvis med ökande konsumtion. Färsk forskning visar att det inte finns någon tydlig gräns under vilken alkoholkonsumtion är helt riskfri. Baserat på den senaste forskningen är det angeläget att se över riktlinjer angående riskkonsumtion. En solidarisk och restriktiv alkoholpolitik står utifrån ett solidariskt och folkhälsobaserat perspektiv upp för en restriktiv alkoholpolitik. Vi värnar Systembolagets monopol där försäljning av alkohol ska ske med ansvar och utan vinstmaximering samt utan erbjudande om merförsäljning. Alkoholmonopolet och en aktiv prispolitik som via punktskatter gör alkohol dyrare än andra drycker, samt restriktiva regler kring marknadsföring av alkoholhaltiga drycker är de viktigaste inslagen i restriktiva alkoholpolitik. höjer liksom regeringen skatten på alkohol. En dom i 2007 ansåg att ett svenskt importförbud av alkohol inte var förenligt med om fri rörlighet för varor. är det därför möjligt för svenskar att direkt-importera öl, vin och sprit från utlandsbaserade företag utan inblandning från Systembolaget. Det pågår nu en rättsprocess där beslutet i ifrågasätts utifrån alkoholmonopol. följer frågan noga. Den senaste (2019) rapporten från () angående skolungdomars drogvanor visar att andelen alkoholkonsumenter såväl som mängden konsumerad alkohol bland svenska skolelever, i årskurs 9 och gymnasiets år 2, är på fortsatt historiskt låga nivåer. Nedgången i alkoholkonsumtion bland ungdomar jämfört när av ungdomar debuterade är mycket glädjande. undersökning svarade av eleverna i årskurs 9 och av eleverna 2 att de druckit alkohol . I gymnasiet fortsätter alkoholkonsumtionen bland eleverna att minska från förgående år. Men det är värt att notera att i nian tycks nedgången ha bromsat in . Det är viktigt att samhället vidtar åtgärder för att bibehålla den positiva trenden med minskad alkoholkonsumtion bland unga. Inte minst eftersom de personer som de facto debuterar tidigt inte sällan har ett riskbrytande beteende kring alkohol och droger samt lider av psykisk ohälsa. Den unga hjärnan är därtill mycket känslig för alkoholens effekter och risken att hamna i missbruk och beroende är kraftigt förhöjd vid en alkoholdebut . Denna riskgrupp kommer därför med stor sannolikhet behöva omfattande insatser av samhällets gemensamma resurser senare i livet. Med andra ord är ett framgångsrikt alkoholpreventivt arbete och insatser för att fånga upp ungdomar med alkoholproblematik tidigt viktiga. Framför allt för de drabbade personerna och deras familjer, men även ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. anser att ett starkt alkoholpreventivt arbete ska vara ett prioriterat område i den kommande ANDT(S)-strategin. Det är också värt att notera att äldres alkoholkonsumtion har ökat i jämförelse med andra åldersgrupper men också i absoluta tal[4]. Därtill har den alkoholrelaterad dödlighet ökat bland äldre. Det är därför angeläget att identifiera effektiva insatser för att motverka och förebygga riskkonsumtion bland äldre. Gårdsförsäljning av lokalproducerad alkohol är principiellt inte emot gårdsförsäljning av lokalproducerad alkohol i små volymer. Vår ståndpunkt är att Systembolagets detaljhandelsmonopol ska värnas. Om gårdsförsäljning skulle visa sig vara förenligt med Systembolagets monopol så skulle vi vara positiva till ett sådant införande. Där är vi dock inte . Frågan har utretts och slutsatsen har varit att om enbart svenska tillverkare får sälja sina produkter direkt till konsument på tillverkningsstället är det diskriminerande samt strider mot . Detta med anledning av att ett enskilt land inte får diskriminera utländska producenter eller produkter. har därför ställt sig bakom det tillkännagivande som gav till regeringen om att under förutsättning att Systembolagets detaljhandelsmonopol kan upprätthållas verka för en lagstiftning som möjliggör gårdsförsäljning i begränsad utsträckning. Genom Systembolagets så kallade utvidgade service ges de lokala alkoholproducenternas möjlighet att sälja sina produkter som alkoholmonopolet värnas. Det går numera att beställa en gårds lokalproducerade varor till närmaste Systembolag. Varorna levereras fritt för såväl kund som leverantör. Lokala produkter har numera särskild hyllmärkning i butiken och såväl sortimentet som försäljningsvolymen har utökats . ser positivt på denna service och anser att det är värt att det i samverkan med lokala producenterna görs en översyn kring möjligheten att utveckla servicen ytterligare för att tillfredsställa de lokala producenternas behov av att sälja sina produkter till en bredare kundkrets. vill ha ett narkotikafritt samhälle och arbetar konsekvent för att stoppa alla tendenser till drogliberalisering. Antalet döda och skadade på grund av narkotikamissbruk ska minska. Det är också prioriterat att minska dödligheten bland ungdomar kopplat till experimenterande med droger. Ett effektivt förebyggande arbete, en bra vård och behandling för den som fastnat i missbruk och beroende tillsammans med brottsbekämpande insatser från tull och polis är viktigt. har polis och tull rätt att beslagta preparat som är misstänkt farliga. En åklagare kan besluta att varorna ska förstöras. Relevanta myndigheter har också möjlighet att beställa nya preparat på Internet för att skynda på narkotikaklassningen. har samhället ofta legat steget efter, men vi får inte ge upp kampen mot nätdrogerna. ställde , tillsammans med samtliga övriga partier i riksdag, sig bakom följande tillkännagivande till regeringen: behöver en nollvision och en nolltolerans mot narkotikarelaterade dödsfall. I första hand ska fokus ligga på att förebygga så att människor väljer att inte använda narkotika. Vidare bör man uppmärksamma individen och dennes rätt att få det stöd och den behandling han eller hon behöver för sin beroendesjukdom. Evidensbaserad behandling är det som hjälper människor tillbaka till ett fungerande liv. Enligt vår mening måste en fortsatt restriktiv narkotikapolitik kombineras med en god missbruks- och beroendevård som innehåller insatser för skademinimering, som exempelvis minskad spridning av blodsmittor. Vi anser därför att den nuvarande narkotikapolitiken bör utvärderas i syfte att säkerställa att svensk narkotikapolitik är förenlig med kraven på evidensbaserad vård, beprövad erfarenhet och skademinimering. Enligt den aktuella budgetpropositionen bereds tillkännagivandet vid . Nej till avkriminalisering och nej till legalisering är emot avkriminalisering av innehav av narkotika för eget bruk. Bruk av narkotika är skadligt för hälsan, medför ett stort mänskligt lidande och många negativa effekter i samhället kopplat till exempelvis kriminalitet. Användande av narkotika ska därmed inte uppmuntras genom att trösklarna för att prova sänks. Det vore förödande om så skedde. En fördel med nuvarande system är också att en polis som möter en ungdom som är påverkad eller innehar cannabis har rätt att ta personen till eller motsvarande beroendevård. Det ger en möjlighet att bryta ett missbruk tidigt – innan det övergår till ett tyngre beroende. är också emot all form av legalisering av narkotika. Liberaliseringsströmningarna förespråkar främst legalisering av cannabis men är fast övertygade om att de dokumenterade negativa effekterna av cannabis är alltför stora. En legalisering medför en ökad tillgänglighet vilket ökar risken för att ungdomar börjar använda cannabis. Det är också värt att notera att koncentrationen av THC, som ger ruseffekten, är flerfalt högre i cannabis än vad den var . Det finns säkerställda samband mellan cannabismissbruk i tonåren och ökad risk att inte slutföra skolan, att utveckla beroende samt ökad psykisk ohälsa och kognitiva funktionsnedsättningar i vuxen ålder. är kritiska till den pågående etableringen av ”cannabiskliniker” där ett läkemedelsföretag är ägare som verksamheten fokuserar på att förskriva och behandlar patienter med de cannabispreparat de framställer. Oaktat att det är cannabispreparat som är grunden i verksamheten strider den i mening mot den etiska grundprincipen att en patient ska kunna förvänta sig att få den behandling som är bäst lämpad för att bota eller lindra sjukdom. Om det finns ekonomiska vinstintressen och en direkt koppling mellan vårdgivaren och tillverkaren av ett visst läkemedel kan patienten inte vara säker på att han eller hon får den bästa behandlingen. Därtill är det problematisk om en vårdgivare bedriver vård med utgångspunkt från ett läkemedel och inte en medicinsk åkomma. I hälso- och sjukvårdslagen definieras hälso- och sjukvård som åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador.