mot · H8023402 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Den utveckling som skett inom sjukförsäkringen är oroande både avseende den förra mandatperioden och den nuvarande. Vi har berörts av många människoöden där sjuka har kommit i kläm. Svårt sjuka som tvingas arbeta, människor som ser sina sjukdagar försvinna i väntan på vård och människor som fastnar i utanförskap trots önskan att arbeta eller studera. I synnerhet under den pandemi och den kris som drabbat är det av stor vikt att det finns en trygg sjukförsäkring som ser till individens behov snarare än stelbenta bedömningar. Om rehabiliteringskedjan verkligen ska leva upp till sitt namn att stå för just rehabilitering för den enskilde behöver den reformeras och förändras, eftersom den från dag 180 snarare har praktiserats som en utförsäkringskedja. Det är även en mycket oroande utveckling att sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa ökar. Detta är den vanligaste sjukskrivningsorsaken där den största andelen är kvinnor. påvisar allvarliga brister i rehabiliteringskedjan kopplat till psykisk ohälsa. En viktig del av samhällskontraktet handlar om ekonomisk trygghet för dem som av olika anledningar inte kan försörja sig på den reguljära arbetsmarknaden. Det kan handla om tillfällig arbetslöshet, sjukdom eller permanenta funktionsvariationer. Problemet är att välfärden är satt under hård press och många upplever sig orättvist behandlade. Det är dags för politiker att återupprätta grundtryggheten i . utgångspunkt är att den som är sjuk ska få bästa tänkbara rehabilitering och grundläggande ekonomisk trygghet. Den som har möjlighet att bli frisk ska få bästa tänkbara förutsättningar och incitament att återgå i arbete. Enligt dagens regelverk ska den försäkrade efter dag 180 i rehabiliteringskedjan prövas mot arbete på hela arbetsmarknaden om det inte bedöms att denne kan återgå i arbete eller om det anses oskäligt att pröva mot hela arbetsmarknaden. Just vid dag 180 har det skett många utförsäkringar och enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF, rapport 2017:9) håller inte bedömningarna vid dag 90 och 180 i rehabiliteringskedjan tillräckligt god kvalitet. Den som anses permanent oförmögen att återgå till sin tidigare bransch måste förr eller senare prövas mot andra branscher, men ligger ett värde i att tillvarata den kompetens som den sjukskrivne redan besitter. För en mer human sjukförsäkring föreslår därför en reform där den som är sjukskriven från dag 180 enbart prövas mot yrken inom sitt kompetensområde 365, vilket budgeteras med inom anslag 1:1 sjukpenning och rehabilitering m.m. (2020:840). menar att regeringen ska ersätta kostnaderna för full sjuklön från dag ett så länge pandemin pågår. Detta för att alla ska kunna känna sig trygga och kunna stanna hemma vid sjukdomstecken. Ett schablonbidrag på menar vi inte är tillräckligt. Vi tar höjd för en sådan ersättning inom samma tidsram som regeringen jan–. Vår satsning innebär en total kostnad på ca , enligt 2020:1139, och medför en ca högre satsning än regeringens schablonersättning. För att minska smittspridning och för att skydda dem som blir sjuka anser vi att regeringen ska ge tydliga direktiv till att hellre fria än fälla. Regeringen bör även ta fram riktlinjer åt att göra ett undantag i rehabiliteringskedjans tidsgränser. Detta genom att slopa överprövningen så länge som pandemin är en risk för folks liv och hälsa. Genom att automatisera sjukskrivningen så långt det är möjligt dessa första kan belastningen hos minska och därmed förkortas handläggningstiderna i andra ärenden. Vi beräknar att detta tillfälliga undantag bör gälla jan–, vilket innebär en kostnad på ca (2020:740). menar att den som är kroniskt sjuk ska ha en ekonomisk trygghet. De som är mest utsatta är de som har garantiersättning inom sjukersättningen. Vi vill därför stärka sjukersättningen med för att öka den ekonomiska tryggheten för några av de mest utsatta i samhället. För detta ändamål budgeteras (2020:838). Bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning är ett behovsprövat stöd som når de mest ekonomiskt utsatta. Det finns även ett bostadstillägg för pensionärer, vilket höjdes från max till max from . anser att det är orimligt att människor som har en permanent sjukdom eller funktionsnedsättning har sämre villkor än pensionärer. Därför stärks bostadstillägget med höjt tak till och maxbeloppet höjs till samma nivå och utifrån samma regelverk som för pensionärer. För detta budgeteras inom anslag 1:2 (2020:1254). Avskaffa undantaget i kvalificering för sjuk- och aktivitetsersättning Storleken på sjuk- och aktivitetsersättningen avgörs av ett antal variabler, exempelvis tidigare inkomst, ålder och antal år boende i . Personer som migrerat till med uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl eller övrigt skyddsbehov kan dock tillgodogöra sig tid i hemlandet som försäkringstid. anser att förutsättningarna ska vara lika för dem som bor i och föreslår att detta undantag avskaffas. Det innebär en besparing på inom anslag 1:2 (2020:841). Merkostnadsersättning och handikappersättning – inkludera hjälpbehov Regeringen och beslutade förra mandatperioden om nya regler vad gäller omvårdnadsersättning och merkostnadsersättning för barn och vuxna med funktionshinder. För barn innebar förändringen till övervägande del förbättringar. För vuxna innebar det dock att den nya omvårdnadsersättningen för rena hjälpbehov inte omfattar vuxna. Ersättning för rena hjälpbehov och praktisk omsorg för vuxna ska alltså inte ingå och det är mycket oklart ifall den nya merkostnadsersättningen ska kunna täcka upp för rena hjälpbehov. Detta är något som satt personer med funktionshinder i oro för vad detta kommer innebära. Handikappersättningen utgör 10–av nettoinkomsten för många låginkomsttagare med funktionsnedsättning och har fungerat som ett stöd när samhällets övriga stöd inte räcker till. Mottagare och närstående har haft en viss flexibilitet med frihet och egenmakt. I och med införandet av ett strikt merkostnadsbegrepp kommer de behövandes egenmakt att begränsas och processen för att ansöka om merkostnadsersättning att försvåras. Därför vill vi återinföra möjligheten att ansöka om ersättning för rena hjälpbehov och för detta budgeterar vi inom anslag 1:3. saknas kvalitet i uppgifterna runt personen som ansöker om sjukskrivning, och brister i sin roll som samordnare. Kontakten med försäkringstagaren sker oftast via mail och telefon och personliga möten sker bara undantagsvis. Enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF, rapport 2017:9) håller inte bedömningarna som görs i olika steg i rehabiliteringskedjan tillräckligt god kvalitet. Kvalitetsbristerna beror till stor del på att ärendena saknar ett grundläggande utredningsarbete. Även regeringens utredning SOU 2020:6 lyfter fram att utredningarna som ligger bakom beslut om sjukpenning är bristfälliga. Det kan till exempel handla om att i högre grad behöver träffa den försäkrade och på ett strukturerat sätt gå igenom både hinder och möjligheter för återgång i arbete, eller att det bör finnas en bättre samordning med Arbetsförmedlingens bedömning av personens arbetsförmåga. menar därför att det i utredningsarbetet måste finnas en regelbunden personlig kontakt med avstämningsmöten och kontrollstationer som involverar den enskilde, arbetsgivaren, hälso- och sjukvården samt . hålls avstämningsmöten vid behov. Enligt underlag i regeringens budgetproposition är det genomsnittliga antalet sjukskrivningsdagar innan det första avstämningsmötet för kvinnor och för män, vilket inte kan anses vara acceptabelt. ser också med oro på att de riktade bidrag till sjukskrivningsprocessen som regeringen och SKR kommit överens om kommer att upphöra . För att åtgärda dessa problem, och förbättra stödet till individen, satsar vi mer än regeringen på bidraget för sjukskrivningsprocessen med ett riktat uppdrag att stärka kvalitén i utredningar bakom beslut om sjukpenning. För att kompensera för de uteblivna statsbidragen gällande bidrag till en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess budgeterar vi för . Bemötande vid psykisk ohälsa Det är en mycket oroande utveckling att sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa ökar. Detta är den vanligaste sjukskrivningsorsaken där den största andelen är kvinnor. påvisar allvarliga brister i rehabiliteringskedjan kopplat till psykisk ohälsa. För en långsiktig strategi för sjukförsäkringen, som inte ändrar inriktning vid varje politiskt skifte, föreslår vi att det inrättas en parlamentarisk kommitté där en nationell strategi tas fram för en human och hållbar sjukförsäkring för alla inblandade aktörer. Särskilt fokus ska bland annat vara en mer anpassad rehabiliteringskedja för dem med psykisk ohälsa. vill även verka för att insatser görs skyndsamt för att stärka kompetensen att bemöta människor med psykisk ohälsa för alla inblandade instanser såsom hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen. Som ett första steg i att stärka kompetensen tillför vi extra till för utbildning och kompetensförstärkning inom området psykisk ohälsa. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) utför ett stort och betydelsefullt arbete för att granska sjukförsäkringen och rehabiliteringskedjan. ISF kommer ofta med värdefulla rapporter som bidrar till politisk utveckling inom området. ISF kommer även ofta på besök i för att redovisa sina rapporter för socialförsäkringsutskottet. Regeringen beslutade för sedan att flytta myndigheten från till . Även om det i grund och botten är bra att utlokalisera myndigheter anser vi att det i detta fall var ett olyckligt beslut som drabbat myndigheten hårt. Alla resor till för att bibehålla en nära kontakt med arbete kommer också innebära extra kostnader för myndigheten. Vi anser därför att regeringen åtminstone borde ha stärkt myndighetens budget för att täcka de extra kostnader som flytten innebär. väljer att tillföra extra till myndigheten för att inte verksamheten ska drabbas negativt av flytten. Reformera sjuklön för små företag vill reformera sjuklöneansvaret. I syfte att göra det både billigare och enklare att anställa förändras regelverket så att mikro- och småföretagens börda lindras avsevärt. För att undvika tröskeleffekter konstruerar vi denna reform så att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader . Ett mikroföretag slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal som är mindre benägen att sjukskriva sig än genomsnittet kan undslippa sjuklönekostnader helt. Denna reform förbättrar dessutom möjligheterna för personer med svag hälsa eller med diger sjukdomshistoria att ta sig in på arbetsmarknaden, eftersom ordningen innebär en lägre risk för små och ekonomiskt sårbara företag att anställa dem. Detta innebär en satsning på ca (2020:868). Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Sjuklön för små företag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Anslaget höjs för att personer enbart ska prövas mot yrken inom sitt kompetensområde från dag 180 365, vilket är en satsning på (2020:840). Anslaget höjs för att fullt ut slopa karensavdraget under jan–, vilket innebär en total kostnad på ca och ca mer än regeringens satsning på en schablonersättning (2020:1139). Anslaget höjs för att slopa överprövning av läkarintyg under jan–, vilket innebär en kostnad på ca (2020:740). Övriga förändringar är indirekt påverkan från andra utgiftsområden. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Anslaget höjs för att stärka sjukersättningen med , vilket budgeteras med (2020:838). Anslaget höjs för att stärka bostadstillägget så det ligger i samma nivå som för pensionärer. För detta budgeteras det (2020:1254). Undantaget för kvalificering för sjuk- och aktivitetsersättning avskaffas, vilket innebär en besparing på (2020:841). 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning Anslaget höjs för att återinföra möjligheten till stöd för rena hjälpbehov för vuxna med funktionsvariationer. 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Anslaget höjs för att stärka bidraget till sjukskrivningsprocessen för att höja kvalitén på utredningsarbetet och rehabiliteringen vid en sjukskrivning. 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader –1 000 000 –1 000 000 –1 000 000 Anslaget sänks till följd av indirekt påverkan från andra utgiftsområden. Anslaget höjs för att stärka kompetensen i att bemöta personer med psykisk ohälsa. 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Anslaget till Inspektionen för socialförsäkringen höjs för att täcka bland annat de extra kostnader som uppstått med myndighetens flytt. 99:1 Sjuklön för små företag Ett nytt anslag införs i syfte att sänka små företags sjuklönekostnader. i (SD)