mot · H8021315 · 2020-10-02 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 4 Utfasning av burar i äggindustrin 5 Utfasning av pälsfarmning 6 Förbud mot försäljning av nyproducerad päls 7 Inför förbud mot koldioxidbedövning vid grisslakt 8 Koldioxidbedövning inom vattenbruk 9 Ökat stöd till ekologiska gårdar och växtbaserad matproduktion 10 Rätt till utevistelse 11 Korta och färre djurtransporter 11.1 Kortare djurtransporter inom EU 11.2 Nationell strategi för minskad mängd djurtransporter 11.3 Djurtransporterna utanför EU 12 Djurskydd och våld i nära relationer 13 Arter som får hållas som sällskapsdjur 14 Obligatorisk id-märkning av katter 15 Stoppa den skadliga hundaveln 15.1 Inga fler toppbetyg till hundar med framavlade problem 17 Stoppa användning av spö för att driva hästen framåt inom travet 18 En positiv lista över vilka djur som får finnas på cirkus 19 Inför förbud mot grytanlagsprov 20 Handlingsplan för färre djurförsök 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att burhållning av höns inom äggindustrin ska vara utfasad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett stoppdatum för pälsdjursfarmning till 2023 och att regeringen bör presentera en plan för utfasningens genomförande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på regelverk som förbjuder försäljning av nyproducerad päls från djur i bur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett förbud mot användning av koldioxid i höga koncentrationer som metod för bedövning av grisar vid slakt fr.o.m. och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram föreskrifter om slakt av uppfödda fiskar där koldioxidbedövning förbjuds, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur fler lantbruksdjur inom animalieproduktionen ska ges möjlighet till utevistelse och naturligt beteende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att djurtransporter inom EU inte får överstiga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på strategi för att minska mängden djur som transporteras inom livsmedelsproduktionen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa förbud mot djurtransporter till länder utanför EU där djurvälfärden inte kan säkerställas genom att EU:s slaktförordning tillämpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge lämpliga myndigheter i uppdrag att se över situationen för de svenska slakterierna och vilka åtgärder som krävs för att öka tillgången på mindre lokala slakterier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag som tydliggör att ansvarig myndighet har bemyndigande att specificera vilka arter som får hållas som sällskapsdjur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om att införa de åtgärder som presenterades i promemorian 2019:21 och som fastställer att katter ska id-märkas samt att märkningen ska vara obligatorisk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att föreskrifter tas fram för hundavel som reglerar att hundavel på defekter inte tillåts samt att kontrollen av valpar vid försäljning skärps och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med kompletterande förslag på regelverk i djurskyddslagen som förhindrar att hundar med framavlade sjukdomar ska få bedömas i tävlingar och utställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att skyndsamt föreslå åtgärder för att begränsa djursmuggling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för EU-samarbetet bör arbeta för att gemensamma åtgärder vidtas för att minska smugglingen av djur över gränser och inom länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förbud bör införas mot att använda spö på hästar i frammaningssyfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SLU:s vetenskapliga råd för djurskydd bör ges i uppdrag att föreslå vilka djur som bör finnas på en positiv lista över tillåtna djur på cirkus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förbud mot grytanlagsprov bör införas i den nya djurskyddslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på handlingsplan för övergång till djurfri forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen, i dialog med och med berörda intresseorganisationer, bör utarbeta en tydlig strategi för att få till stånd en FN-deklaration för djurvälfärd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör engagera sig för att höga krav på djurskydd och minskad köttkonsumtion ska bli en beståndsdel i det globala arbetet för en hållbar utveckling, t.ex. på FN:s klimattoppmöten, Agenda 2030 och efterarbetet till 20, och tillkännager detta för regeringen. fick en ny djurskyddslag. Den nya lagen innehåller framför allt tydliga skrivningar kring vad som ska anses vara naturligt beteende för ett djur som hålls i fångenskap och att djuren ska ges möjlighet att agera utifrån det beteendet. Trots det så fortsätter att tillåta både att hönor hålls i bur för äggproduktion och att minkar hålls i bur för sin päls likväl som att grisar vars naturliga beteende är att böka runt stora delar av dagen hålls i utrymmen där de inte kan utföra sitt naturliga beteende. Djurskyddslagens skrivningar om djurens rätt till naturligt beteende räcker uppenbart inte till. anser att det är hög tid att utforma en djurskyddspolitik som baseras på respekt för djuren. I motionen föreslår vi åtgärder för att stärka djurvälfärden. 4 Utfasning av burar i äggindustrin I den nya djurskyddslagen (2018:1192) förstärks rätten för djur att kunna röra sig obehindrat och utföra beteenden som är viktiga för deras välfärd. För hönor är ett grundläggande behov att kunna sträcka på vingarna, att få sandbada och dra sig undan andra hönor för att kunna lägga ägg. Detta är inte möjligt för de hönor som fortfarande hålls i det som kallas inredda burar inom äggindustrin i . Frågan om burarnas fortsatta närvaro inom svensk äggindustri är inte en fråga som kommer att fälla den svenska äggbranschen. Tvärtom har många dagligvaruhandlare redan aktivt valt att helt sluta sälja ägg från hönor i burar och slutat använda burägg i sina egna varor. Efterfrågan på burägg har därmed fallit och många äggproducenter har valt att gå över till frigående system. Detta tack vare ihärdiga informationskampanjer från ideella organisationer och konsumenter som aktivt valt att ta ställning mot burar. Svenska burägg göms dock också i svenska frysrätter, där äggens ursprung och produktionssätt inte redovisas. Detta gör också att konsumenter inte kan göra ett aktivt val. Det bidrar även till att produktionen av ägg från burhöns fortgår. Politiken däremot har valt att se mellan fingrarna när det gäller just burarna inom äggindustrin och det bristande djurskyddet. Det sker fortsatt export av burägg från till andra länder, t.ex. till , främst i form av äggpulver. Burarna inom äggindustrin i förbjöds 2016 och snart är samtliga burar utfasade från den tyska äggproduktionen. Äggpulvret från är alltså det billigare alternativet med sämre djurskydd som konkurrerar med egen äggproduktion som håller en högre djurskyddsnivå. Detta skadar rykte som föregångsland i djurskyddsfrågor inom EU. Äggpulver från burägg som producerats i säljs också till läkemedelsindustrin som generellt inte ställer några krav på inhysningssystem. Inom detta område är även konsumenten begränsad i sina valmöjligheter, dels p.g.a. att det inte framgår på läkemedelsförpackningen vilken typ av ägg som används i läkemedlet, dels p.g.a. att det är svårt att välja bort ett läkemedel som en läkare rekommenderar om det inte finns ett likvärdigt alternativ utan burägg. Genom att sätta ett slutdatum för när burarna ska vara borta från den svenska äggindustrin blir villkoren och förväntningarna tydliga för samtliga äggproducenter i . Det är en tydlig viljeriktning som svenska folket gett uttryck för både genom aktiva val i butikerna och i de opinionsundersökningar som gjorts kring frågan där hela nio av tio svenskar vill se att burarna fasas ut. Med beaktande av att många gårdar har gått över till frigående system borde utfasningen av de sista burarna kunna vara klar . Burhållning av höns inom äggindustrin ska vara utfasad . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 Utfasning av pälsfarmning Allt fler länder tar beslut om att stoppa den inhemska pälsdjursuppfödningen, senast , som är ett av de 15 länder i som fattat beslut om att fasa ut eller förbjuda pälsdjursuppfödning. Tidiga med att ta samma beslut var bl.a. , där det varit förbjudet . Vi har även exempel som , , och men också utanför har och redan tagit beslutet eller håller på att fasa ut pälsdjursuppfödningen. I lever omkring en halv miljon minkar i burar utan möjlighet att simma, leka, springa eller leva under naturliga omständigheter. Hur den onaturliga miljön i buren påverkar djuren fullt ut vet vi inte . presenterade ”Utvärdering av välfärden hos mink inom pälsproduktionen”, i vilken man påvisar stora brister i kunskapen om hur djurvälfärden ser ut inom den svenska pälsdjursindustrin. menar i rapporten att omfattande studier skulle behöva göras där minkarna bevakas . Trots detta meddelade regeringen i samband med budgeten att de inte avser att vidta några åtgärder utifrån . Pälsdjursuppfödning är förenad med stora djurvälfärdsbrister som i många avseenden kan anses avvika från djurskyddslagen. Möjligheterna för djuren att bete sig naturligt är kraftigt begränsade i de burar som de hålls i . Ingen skulle acceptera att katter, ett rovdjur likt , hölls i gallerburar dygnet runt dag ut och dag in, men så ser verkligheten ut på de svenska minkfarmerna. Det resulterar i sin tur i beteendestörningar hos djuren såsom repetitiva rörelsemönster, självskadebeteenden och passivitet enligt tidigare studier som finns från . Vid 11 av 12 inspektioner av pälsdjursfarmer som genomfördes i kunde brister i djurhållningen konstateras. Att föda upp djur för deras päls tillhör det förgångna, enligt . Minknäringen har alltid varit den dominerande delen av svensk pälsdjursuppfödning. Sedan den då nya djurskyddslagen trädde i kraft har av de då aktiva minkuppfödarna avvecklat sina verksamheter. har de 70 aktörer som är verksamma större produktion och dagens minknäring producerar av den totala volym man producerade . Även om minkfarmarna är större varierar de i storlek mellan 100 och 1 500 avelshonor. Folkviljan i fråga om pälsdjursuppfödning har länge varit entydig; svenska folket vill att pälsdjursindustrin ska avvecklas. Hela 8 av 10 svenskar anser att det inte bör vara tillåtet att föda upp djur i bur för pälsens skull. Det finns en klar majoritet som skulle uppskatta att regeringen visade handlingskraft i den här frågan. tog landsbygdsministern emot en namninsamling med över 100 000 underskrifter för ett förbud mot pälsdjursfarmning i . har regeringen i motsats till det meddelat att de inte avser att vidta några ytterligare åtgärder. Inför beslutet i utreddes effekterna noga, bl.a. med avseende på hur landsbygden skulle påverkas av att pälsdjursindustrin avvecklades. En oberoende utredning genomfördes av Ruralis i som landade i slutsatsen att en avveckling av pälsdjursindustrin inte skulle påverka den norska landsbygden som helhet. På grund av de låga priserna på päls är inte pälsdjursindustrin en viktig inkomstkälla för jobb och näringsliv på landsbygden. Detta trots att den norska pälsdjursindustrin bedöms vara mer än dubbelt så stor som den svenska. Under årens gång har det gjorts flera skärpningar för att förbättra miljön för minkarna. Vi har inte sett att det går att skapa konstgjorda miljöer som på ett tillfredsställande sätt ger minkarna möjlighet att utöva sitt naturliga beteende. Med flertalet länder som lägger förbud, både EU-länder som behöver ta hänsyn till samma EU-lagstiftning som vi och flera ytterligare länder, så är det rimligt att med ett högt anseende i djurskyddsfrågor följer efter. bör införa ett stoppdatum för pälsdjursfarmning och regeringen bör presentera en plan för utfasningens genomförande. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Förbud mot försäljning av nyproducerad päls Förutom förbud mot pälsfarmning finns en rad länder och delstater som förbjudit försäljning av nyproducerad päls från djur som föds upp i bur, såsom mink, räv och kanin. Med förbud mot försäljning av nyproducerade pälsar menas här inte päls eller skinn från får, ren eller liknande som tagits till vara i samband med slakt där pälsen och skinnet inte är det primära eller enda orsaken till att döda djuret. Intresset från världens modehus har också minskat för päls som kommer från djur som fötts upp i bur och allt fler tar aktivt ställning mot att använda päls som en del av sina framtida kollektioner. Detta är en utveckling som självklart borde följa. Försäljning av pälsprodukter, enligt definitionen ovan, förutsätter att djur föds upp i fångenskap under förutsättningar som inte är rimliga. Försäljningen av päls från djur i bur är i ingen stor marknad varför de ekonomiska konsekvenserna inte heller skulle bli stora. Enligt SCB minskade exporten av läder och päls . Enligt siffror från Fur Europe stod pälsexporten för av svensk exportinkomst 2018. Försäljningen av nyproducerad päls kan tyckas som en icke-fråga sett till omsättningen men med en global handel är det viktigt att alla länder inför samma restriktioner för att inte skapa en för pälshandeln. bör inte fortsätta att tillåta den här handeln när andra länder har avslutat sin. Regeringen bör återkomma med förslag på regelverk som förbjuder försäljning av nyproducerad päls från djur i bur. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7 Inför förbud mot koldioxidbedövning vid grisslakt har grisindustrins etiska brister belysts såväl i debattartiklar som i bokform, både av veterinärer och av djurskyddsorganisationer. bok ”Rapport från ett slakteri: En veterinärs berättelse” som utkom , lämnar ingen oberörd. I synnerhet handlar det om bedövningsmetoden med koldioxid som används inför slakt, som orsakar grisarna stark ångest, smärta och stress i upp till innan de förlorar medvetandet. Att koldioxidbedövningen upplevs som starkt obehaglig för grisar har varit känt av forskare . Genom det berättar i sin bok står det också klart att den som ser grisarna sänkas ned i koldioxidschaktet inte tvekar om det omfattande lidande som grisarna rutinmässigt utsätts för. Det behöver inte fortgå. Ett första steg för att komma bort från den plågsamma bedövningsmetoden är att sätta ett slutår och ett datum för när koldioxidbedövningen ska vara borta från de svenska slakterierna. Först då får branschen på riktigt anledning att titta efter alternativa metoder. Ett andra steg är att omgående tillsätta resurser för att ta fram alternativa bedövningsmetoder. Det finns intressanta projekt bl.a. på SLU där t.ex. kvävgasskum studeras som ett alternativ. Så länge koldioxidbedövningen är tillåten och inget slutdatum är satt saknas dock incitamenten att gå ifrån den billiga bedövningen med koldioxid. När koldioxidbedövningen anses vara det bästa sättet att avliva grisar i har vi inte mycket att skryta med och argumentet om att vi är bäst på djurskydd klingar ganska illa. Genom att sätta en högre standard bidrar vi inte bara till att minska lidandet i utan kan också inspirera fler länder i att faktiskt komma bort från en oetisk och otidsenlig metod för att bedöva grisar. Regeringen bör verka för ett förbud mot användning av koldioxid i höga koncentrationer som metod för bedövning av grisar vid slakt fr.o.m. . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8 Koldioxidbedövning inom vattenbruk Vattenbruket bedöms växa i och de s.k. fiskodlingarna, alltså fiskuppfödningar, kommer att bli allt fler. menar att dessa odlingar ska ske på land i slutna tankar och inte i öppna kassar i sjöar eller hav. Men oavsett metod är det viktigt att djurskyddslagen efterlevs. Uppskattningsvis slaktas omkring 5–10 miljoner industriuppfödda fiskar bara i . Exakt hur många går dock inte att säga eftersom fiskarna mäts i vikt och inte i antalet individer. Den överlägset dominerande fiskarten i svenskt vattenbruk är laxfisken regnbåge. Trots att uppfödd fisk framställs som ett klimatsmart matval har de s.k. odlingarna en rad djurskyddsproblem, varav det kanske mest angelägna handlar om bedövningsmetoden med koldioxid. Fiskarna som föds upp inom vattenbruket, antingen på land i tankar eller i kassar i hav, sjöar eller kraftverksmagasin, omfattas av djurskyddslagen och kravet om bedövning inför slakt. Det saknas dock närmare föreskrifter om slakt av uppfödda fiskar. Den bedövningsmetod som är vanligast i är koldioxidbedövningen som innebär att vattnet mättas med koldioxid i syfte att göra fiskarna medvetslösa inför avblodning. Denna bedövningsmetod har av en samlad forskarkår dömts ut som plågsam, utdragen och icke fungerande. I ”Yttrande från SLUs vetenskapliga råd för djurskydd om bedövning vid slakt av fisk” skriver rådet följande: Koldioxidexponering orsakar kramper, flyktbeteende och fysiologisk stress hos laxfiskar, oavsett koncentration och kombination med andra gaser. Placering i kar med vattenlösning av koldioxid är därför inte en etiskt acceptabel metod för bedövning eller avlivning. Trots detta bedövas majoriteten av all svenskproducerad matfisk med koldioxid. Forskning har visat att en hög andel av fiskarna är vid fullt medvetande vid avblodning. Detta är i strid med djurskyddslagen som anger att samtliga djur ska vara medvetslösa vid slakt. På grund av detta är koldioxidbedövning av fiskar förbjuden i . Frågan om att fasa ut koldioxidbedövningen och att hitta alternativa bedövningsformer är akut. Särskilt i ljuset av att regeringen nu satsar för att främja tillväxt inom vattenbruket och att det handlar om ett oerhört stort antal individer. SLU:s vetenskapliga råd för djurskydd konstaterade i sitt yttrande om djurskydd vid bedövning av fiskar vid slakt att för att säkerställa att fiskar bedövas före avlivning vid slakt på ett djurskyddsmässigt acceptabelt och långsiktigt hållbart sätt krävs artspecifika vetenskapliga studier, som i samarbete mellan forskare och företag leder till utveckling av lämplig utrustning och metodik”. Elektrisk bedövning eller mekanisk bedövning, eller en kombination av de båda, skulle ur djurskyddssynpunkt kunna vara lämpligt som metod. anser att bör få i uppdrag att ta fram föreskrifter om slakt av uppfödda fiskar där koldioxidbedövning förbjuds, eftersom den strider mot djurskyddslagen. Förbudet bör ligga fram, förslagsvis 3–, för att underlätta omställningen och för att möjliggöra att forskning kan bidra till fler svar på frågan om vilken eller vilka bedövningsmetoder som bör ersätta koldioxidbedövningen. Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram föreskrifter om slakt av uppfödda fiskar där koldioxidbedövning förbjuds. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 9 Ökat stöd till ekologiska gårdar och växtbaserad matproduktion I skenet av en pandemi ser vi den storskaliga köttindustrin som en av flera drivande faktorer för smittor. Förutom att vara ett allvarligt hot mot klimatet hotar den här utvecklingen också folkhälsan. Som många forskare konstaterat sedan pandemins utbrott är den globala ökningen av köttkonsumtionen, och de enorma djurbestånd som blir följden av den, en viktig grogrund för pandemier som coronaviruset. Att djuren dessutom ofta pumpas fulla med antibiotika för att stå emot olika smittor utgör en stor risk för vad som kan bli nästa globala kris: en omfattande antibiotikaresistens som gör att vi kan bota bakterieburna sjukdomar. Det är därför vi måste sätta stopp för absurda företeelser som att EU subventionerar sin köttindustri med miljardbelopp – vilket förstås även påverkar den globala marknaden – och att svensk lantbruksindustri ligger på för ett avtal om att få exportera griskött till . har lagt förslag om mål för minskad köttkonsumtion. Vi menar att det är en viktig del i att komma till rätta med problemen som omger köttindustrin . förslag finns i riksdagsmotionen Minska köttkonsumtionen (2019/20:128). Utöver det behöver inom ramen för EU-samarbetet verka för en förändring av den nuvarande jordbrukspolitiken som ger stora subventioner till industrigårdar medan mindre småskaliga gårdar får en mycket liten del av de gemensamma medlen. Utöver det vill se ett ökat fokus från den på stöd till småskaliga och ekologiska gårdar som föder upp djuren på ett sätt som ger dem möjlighet att utöva sitt naturliga beteende. föreslår därför i sin budgetmotion en årlig ökning av anslaget för omställning till ekologisk produktion med och en årlig ökning av anslaget för produktionsstöd till ekologisk odling med jämfört med regeringen. Sammantaget tillförs ett ökat stöd med . har även föreslagit att ett nytt ekonomiskt stöd införs för att stimulera inhemsk produktion av växtbaserad mat. Stödet uppgår till 2021, och 2023. 10 Rätt till utevistelse Stora förändringar måste göras för djuren inom livsmedelsindustrin. Bara i föds miljontals djur upp , transporteras och slaktas för att bli mat åt människor. För många domesticerade djurarter är möjlighet till utevistelse en förutsättning för att skapa utrymme för naturligt beteende. vill säkerställa att djurskyddslagens rätt till naturligt beteende fullföljs. När den nya djurskyddslagen kom 1988 fick kor, får och getter rätt till utevistelse. Med anledning av den kris som råder för svenska mjölkbönder har förslag lyfts på att försvaga nuvarande beteskrav, dvs. rätten för korna att gå ute på bete. delar uppfattningen att situationen för våra mjölkbönder är akut och kräver åtgärder. Vi har dessutom föreslagit att ökat ekonomiskt stöd ska ges för betesmarker. Men ett försvagat djurskydd kan aldrig vara en hållbar strategi för det svenska lantbruket och vår livsmedelsproduktion. Därutöver har SLU-forskare konstaterat att det även finns en ekonomisk vinst med kor på sommarbete och för kor i lösdrift. Forskningen visar att kor på bete har ökad välfärd, bättre hälsa, färre skador, högre fruktsamhet och mindre behov av antibiotika än kor som hålls inne året runt. Det finns således djurvälfärdsskäl, ekonomiska skäl samt folkhälsoskäl att värna och utveckla det svenska djurskyddet genom att behålla beteskravet. Andra djur inom livsmedelsindustrin har liknande behov av utevistelse, men det är ytterst få av dem som ges möjlighet till detta. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur fler lantbruksdjur inom animalieproduktionen ska ges möjlighet till utevistelse och naturligt beteende . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 11 Korta och färre djurtransporter Det förekommer återkommande rapporter om djur som far illa under sin transport p.g.a. värme, trängsel och den långa tid de står fastkedjade.