mot · H8021086 · 2020-10-01 00:00:00 — Reformer för ökad tillväxt i ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att etablera ett tillväxtramverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att reformera skattesystemet med fokus på drivkrafter för arbete och ökad konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av aktivitetskrav i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten till frivilliga socialavgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera regleringen av arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformerade stöd till entreprenörer och innovation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa ett omställnings-RUT och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett tekniklyft i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa ett stipendium för utbildningar där det råder arbetskraftsbrist eller är samhällsekonomiskt motiverat med fler sökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka översiktsplaneringen och begränsa detaljplanekravet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja gränsvärdena för buller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om färre och tydligare definierade riksintressen och tillkännager detta för regeringen. Företagsamhet, entreprenörskap och ansträngning lägger grunden för långsiktiga tillväxt. Med fler som jobbar ökar skatteintäkterna, vilket tryggar välfärdens framtida finansiering och skapar större frihet för individen. Tillväxt medför att någon kan få det bättre utan att någon annan får det sämre. Coronakrisen har slagit hårt mot . Många verksamheter har helt stannat av, med historiskt stora varsel och korttidspermitteringar. Ska fortsatt vara jobb- och tillväxtmotor behövs både akuta krisåtgärder och långsiktiga strukturreformer. behöver få till stånd ett antal viktiga reformer som kan bidra till ökad tillväxt och stärkt konkurrenskraft. I synnerhet behöver vi beakta de problem som hotar möjligheter att växa och konkurrera som en kunskapsintensiv storstadsregion i världen. utmaningar och möjligheter påverkar hela konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. är huvudkontorens huvudstad och ett kluster för innovation och teknikintensiva startups. Det är av stor vikt att politiken bidrar till att bevara det gynnsamma företagsklimat och de goda förutsättningar för tillväxt som återfinns i men även verkar för att det blir betydligt mer gynnsamt. ska med sitt företagsklimat kunna konkurrera med europeiska städer som som en kunskapsintensiv storstadsregion i med goda tillväxtmöjligheter. utgångspunkt är att de prioriterade åtgärderna för att skapa förutsättningar för ökad tillväxt och stärkt konkurrenskraft bör ta avstamp i ett reformerat skattesystem med fokus på att öka drivkrafter för arbete, tydligare krav i bidragssystemet, reformer för att underlätta entreprenörskap, bättre utbildning och åtgärder för en bättre fungerande bostadsmarknad. Vi föreslår att tillväxtfrågorna får en större betydelse genom att införa ett tillväxtramverk för med utgångspunkt ifrån följande: Ett kompetensförsörjningspaket för fler bostäder och specialister behöver komma på plats. Bristen på bostäder och den snabba prisökningen medför försämrad rörlighet på arbetsmarknaden och rekryteringssvårigheter för företag. Det finns särskilda skäl att se över företags möjligheter att tillhandahålla bostäder åt personal som inte är permanent bosatt i landet. Migrationspolitiken behöver reformeras genom ett talangvisum för högkvalificerad arbetskraft och förenklade visumregler för att investera och starta företag i och . Kommande regering bör tillsätta en ny produktivitetsdelegation med uppgift att ta fram konkreta reformförslag för hur produktiviteten kan öka. Förslagen kan sträcka sig från minskad reglering av inhemska marknader till ökad konkurrens och skattereformer. Erfarenhet kan hämtas från och som har genomfört liknande kommissioner. behöver ett nytt och ökat stöd för omställning och kompetensutveckling. Vi jobbar högre upp i åldrarna och fler har kommit till i vuxen ålder. Detta ökar betydelsen av vuxenutbildning och ställer nya krav på möjligheter till omställning. Reformer för att underlätta för enskilda att själva ta ansvar och göra sig attraktiva på arbetsmarknaden bör införas. En möjlighet för enskilda att få skatteavdrag för egna utbildningskostnader vore ett viktigt steg för att stimulera omskolning och för att den egna kompetensen bättre ska motsvara arbetsmarknadens behov. Företag som utbildar personal med ny relevant kunskap bör också uppmuntras för att säkerställa omställning. Det bör därför också införas en skattelättnad för företag som själva driver yrkesutbildningar för omställning. krävs ett produktivitetslyft genom höjd kvalitet i forskning och i . kvalitet behöver höjas genom mer undervisning i svenska och matematik och tidigare betyg, och skolor i socialt utsatta områden ska kunna anställa mer kvalificerade lärare. Valet av mer krävande utbildningar, till exempel till ingenjör, kan premieras genom en studiemedelsreform, och forskning samt näringsliv behöver förbättrade förutsättningar för olika typer av finansieringslösningar och patenträttigheter. Drivkrafter för jobb, företagande och utbildning En liten öppen ekonomi som ska uppmuntra investeringar. bör reformera skattesystemet, med fokus på jobb och enkelhet. Inriktningen för en sådan reform ska vara enkelhet, motverkande av fusk och värnande av stabila skattebaser. Förändringarna ska öka lönsamheten i att arbeta, utbilda sig och investera i . En politik för högre tillväxt behöver stimulera utbudet av arbetskraft. Det finns inte en fast mängd arbetstillfällen i ekonomin, utan det är på lång sikt beroende av hur många människor som vill och kan arbeta och av hur väl arbetsmarknaden fungerar. Sänkt skatt på arbetsinkomster sänker marginaleffekterna för dem med låga inkomster som träder in på arbetsmarknaden. Erfarenheterna av skattelättnader riktade mot låginkomsttagare är positiva, och dessa kan på goda grunder förväntas öka arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Svensk tillväxt behöver därför ytterligare jobbskatteavdrag. sänker höga marginalskatter utbildningspremien och försvagar incitamenten att arbeta mer. För att finansiera välfärden krävs att fler människor väljer att utbilda sig och arbeta fler timmar. Marginalskatterna bör därför sänkas genom höjd brytpunkt för statlig skatt och avskaffad värnskatt. För att attrahera utländska forskare och andra nyckelpersoner till svenskt arbetsliv har i likhet med flera andra länder infört en särskild skattelättnad, den så kallade expertskatten. behöver dock fler och bredare reformer gällande kompetensförsörjning av kvalificerad arbetskraft. Den som beviljas expertskatt ska ges möjlighet att välja bort svenska socialförsäkringar. Socialförsäkringsavgifter behöver då inte betalas in och det blir billigare och mer attraktivt för företag att rekrytera specialistkompetens från andra länder. Förslaget innebär att personen inte har rätt till ersättning såsom a‑kassa och sjukpenning. Det är svårt för utländsk arbetskraft att värdera socialförsäkringar och känna tilltro till exempelvis framtida utbetalningar från pensionssystemet. Det är därför sannolikt att det är lättare för företag att rekrytera kompetens genom ett mer generöst löneerbjudande. Internationell forskning visar att kombinationen av aktivitetskrav och ekonomiska incitament har störst betydelse för att minska bidragstagandet och öka sysselsättningen. finns flera kommuner i som bör betraktas som föredömen i arbetet med att ställa tydliga krav på motprestation för att erhålla bidrag. Erfarenheten från de kommuner som arbetar aktivt med att upprätta aktivitetskrav för att få försörjningsstöd är att det minskar bidragsberoendet och leder till att fler kommer i arbete snabbare. behöver göra mer för att öka drivkrafterna till arbete. Socialtjänstlagen behöver skärpas så att alla kommuner ställer krav på motprestation, normalt på heltid, för den som får försörjningsstöd. Kraven kan ofta vara att söka arbete och att egen försörjning ska vara målet i alla handlingsplaner. Om den enskilde utan godtagbart skäl inte deltar i de aktiviteter som krävs, ska försörjningsstödet kunna sättas ned. Detsamma gäller om den enskilde inte samarbetar kring kontrollerna av hur försörjningsstödet används. är det län som har i särklass högst bidrag till bnp i förhållande till befolkningsstorleken. Många – och allt fler – av konkurrerar på en global marknad. De kompetenser som teknikintensiva företag är i behov av har också i delar en global marknad, varför förutsättningar att kunna rekrytera rätt kompetens är centrala för de företagens överlevnad och möjlighet att ha och som lokaliseringsort . Även om coronakrisen påverkar företagens rekryteringsbehov på kort sikt så behövs reformer för att ska kunna vara med och konkurrera internationellt om kompetens och talanger. Regelverket för arbetskraftsinvandring behöver anpassas för att klara behov av arbetskraft och begåvning. Flera fall som uppmärksammats visar att dagens regelverk inte är funktionellt och att det drabbar enskilda på ett orimligt sätt. Det är tydligt att reglerna kring arbetskraftsinvandring behöver reformeras för att undvika att personer med arbete utvisas. behöver även förenkla reglerna kring visum för de som vill investera och starta företag i och införa ett speciellt visum för högkvalificerad arbetskraft som vill komma till för att söka jobb. Den omfattande bristen på bostäder i , och i i synnerhet, är ett problem som växer. Den allvarliga bostadsbristen i hotar konkurrenskraften i tillväxtmotor och medför negativa konsekvenser för hela landet. Människor ska kunna flytta dit jobben finns och företagen behöver kompetensförsörjning. saknar många ungdomar möjlighet att flytta hemifrån, kommuner kan inte etablera nyanlända, företag kan inte rekrytera, människor tvingas tacka nej till jobb och skuldsättningen bland hushållen ökar kraftigt. Stela mark- och byggregler, en dysfunktionell hyresmarknad och skatteregler som missgynnar rörlighet hämmar tillgången på bostäder och verkar också tillväxthämmande. Överregleringen försämrar bostadsförsörjningen och gör byggtakten svårprognostiserad. En förstärkt översiktsplanering och ett begränsande av detaljplanekravet skulle korta den totala tidsåtgången. När en gällande detaljplan finns ska bygglov i normalfallet kunna beviljas utan att en ny detaljplan upprättas, under förutsättning att en byggnad inte skiljer sig påtagligt från omkringliggande bebyggelse. En tidsgräns för handläggning av överklagade detaljplaner och bygglov behöver införas hos överprövande instanser. Detsamma ska gälla om detaljplan saknas. Åtgärder behöver vidtas för att begränsa tidsåtgången för överklaganden av plan- och byggärenden. Privat initiativrätt bör även införas för de fall detaljplaner fortsatt ska krävas. Med tätare bebyggelse och krav på närhet till goda kommunikationer följer också ökat buller. Tack vare modern byggteknik är det möjligt att nå goda ljudnivåer inomhus även i lägenheter nära källor till omfattande buller, exempelvis tågstationer. Bullerreglerna behöver därför förändras. Gränsvärdena för buller bör till exempel ytterligare kunna höjas. Källan till bullret bör spela mindre roll genom att alla typer av buller jämställs. bör få det samlade ansvaret för regelverken kring buller, och olika modeller bör utredas för hur byggnation i bullerutsatta miljöer kan möjliggöras, såsom så kallade servitut. Syftet med servitut är att främja byggande i närheten av t.ex. flygplatser eller idrottsanläggningar. Lagstiftningen kring buller bör i större utsträckning utgå från genomsnittliga ljudnivåer istället för maximala värden . Bostadsbyggandet är ett nationellt intresse och bör därför i fler fall än få en tydligare prioritet när föreslagen byggnation prövas i förhållande till riksintressen. Riksintressen bör omprövas av staten i samband med att en kommun antar en ny översiktsplan. Om ansvarig myndighet inte aktivt pekar ut området med en aktuell motivering bör riksintresset upphävas. Riksintressena kulturmiljö och friluftsliv bör begränsas för att undvika att samma intresse skyddas av flera nivåer. Riksintressen som pekas ut bör dessutom förtydligas och förklaras bättre än . Utmaningarna handlar inte bara om att fler personer behöver komma hit och hitta någonstans att bo. Matchningen mellan befintliga vakanser och arbetssökande måste fungera bättre. Här behövs reformer. Varaktiga investeringar i kunskap Satsningar i skolan på svårare ämnen såsom matematik och naturorienterande ämnen (NO) behövs för att höja kvaliteten i skolan. Det råder stor brist på flera naturvetenskapliga områden, till exempel inom kemi. Därför behövs ett riktat stöd för fler doktorander i matematik och naturvetenskap. Även möjligheten att stärka forskningsprojekt i behöver förbättras genom ökad möjlighet att lönekonkurrera om de bästa akademikerna i världen. attraktivitet som en världsledande forskningsintensiv huvudstad behöver stärkas för att säkra konkurrenskraft och stärka vår kunskapsbaserade ekonomi. En möjlighet för fler doktorander i matematik och naturvetenskap är att låta skolor ha industridoktorander, där en del undervisning också sker i skolan. Oavsett om det är på grundskolenivå eller på gymnasienivå möjliggör det för barn och ungdomar att komma i kontakt med forskning i naturvetenskap. Förutom att det skapar fler möjligheter att doktorera stärker det också kunskapsuppdraget i skolan. För att öka genomströmningen inom högskolan bör införa ett stipendiesystem för att premiera de studenter som slutför utbildningen . Studenter i utbildningsprogram med särskilt till examen kan därmed erhålla en bonus i det fall de genomför utbildningen . Detta stipendium bör riktas till de utbildningar där det råder arbetskraftsbrist eller är samhällsekonomiskt motiverat med fler sökande. Förenkla reglerna och gör stöden mer effektiva Tillgången till riskkapital i är generellt relativt god. Enligt (SOU 2016:72) finns inget generellt behov av ökad tillgång på riskkapital. Det finns dock fortfarande behov som marknaden inte ensam löser, framförallt finansiering i tidiga skeden. Här finns skäl för staten att medfinansiera i vissa fall. Trots detta går av det statliga kapitalet till företag i expansionsfas eller till mogna företag, där flertalet privata aktörer är aktiva, medan företag i såddfas endast erhåller . Det finns även en mängd andra företagsstöd, exempelvis lånegarantier samt stöd till forskning och utveckling m.m. Det sammanlagda företagsstödet från staten uppgår, lågt räknat, till . Givet de betydande beloppen finns problem med bristerna i systemet för företagsstöden. Samordningen är svag och stöden är uppdelade på många myndigheter som ofta arbetar mot samma målgrupper. Målet med stöden är ofta oklart. Effekten av dessa stöd är oklar. För att stöden ska vara motiverade krävs att det går att bedöma effekterna. För att förbättra företagsklimatet och den startupkultur som i är som starkast i , som blivit en viktig del av huvudstadens varumärke och som bidrar till regionens tillväxt och konkurrenskraft bör dagens företagsstöd reformeras för att vara utvärderingsbara och koncentreras till tidiga skeden där de gör mest nytta.