mot · H8023227 · 2020-10-06 00:00:00 — Stärkta arbetsvillkor inom vård, stöd och omsorg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anställda inom vård och omsorg ska ha tillräckliga kunskaper i svenska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskad administration för vårdens och omsorgens yrkesgrupper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ge råd och stöd om god arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyndsam validering av utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering av snabbspår för utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kunskapsstöd för lärlingsutbildningar och enklare yrkesroller inom vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en sammanställning av godkända legitimationsgrundande utländska utbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka ledarskapet i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att sammanställa kunskapen om friska arbetstidsmodeller och sprida den över landet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell standard med definierade krav på handledning och kvalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av det teoretiska kursinnehållet i läkares specialisering (ST) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om undersköterskeexamen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på och rätt till kontinuerlig fortbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förskrivningsrätt och klinisk aktivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om specialistutbildning för socionomer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reglerade specialiseringar för biomedicinska analytiker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sjuksköterskors specialiseringsområden ska knytas till de medicinska specialiteterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Advanced Nurse Practitioners och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om specialisering för undersköterskor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på regioner att bedriva forskning, utveckling och innovation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka forskningsanknytning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om goda villkor för idéburna privata verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om socionomlegitimation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om legitimation för perfusionister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra en bred samordning av avgörande teknisk infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flerspråkighet som merit och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler karriärvägar, nationella kompetensstegar och ett stärkt arbete för individuell lönesättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den offentliga sektorns administrationsbörda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utmanarrätt i fråga om regler för anställda i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om meddelarfrihet för alla anställda i skattefinansierad stöd-, vård- och omsorgsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsgivares rätt att kräva vaccination av medarbetare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälligt indragen förskrivnings- och utövanderätt under utredning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet till metalldetektorer i sjukvården och tillkännager detta för regeringen. Välfärdens medarbetare och deras arbetsvillkor påverkar hela samhället. Arbetsvillkoren kan vara avgörande vid kris eller förhöjd beredskap. För att värna sjuka, utsatta eller sköra människor måste de anställdas arbetsvillkor stärkas. Organisationer måste utformas med fokus på resultat och kvalitet, inte enbart på produktion. Personalomsättningen i vårt offentligfinansierade skyddsnät kräver dyrbara resurser för rekrytering, introduktion, inskolning, handledning och utbildning. Hyrpersonal slukar på många håll pengar som kunde ha använts betydligt klokare. Förutom stora merkostnader äventyras både patientsäkerheten och vårdkvaliteten, dvs de mest sköra medborgarnas liv och hälsa. Trygg omsorg, stöd och vård kräver tid, kunskap och erfarenhet. Medarbetare i välfärden vill göra ett gott arbete. Sköra medborgare förtjänar god vård och omsorg. Liberalerna vill stärka arbetsvillkoren i vård, stöd och omsorg. Med goda arbetsvillkor behåller vi de kunnigaste, så att de kan stanna kvar i yrket och även bidra till kunskap, utveckling och innovation. Dagens bristyrken inom vård och omsorg måste bli framtidens drömjobb. Allt annat är ett misslyckande, helt i onödan. träffades en sakpolitisk överenskommelse mellan Liberalerna, , och Socialdemokraterna, som inrymmer ett budgetsamarbete samt ett samarbete om de politiska frågor som framgår av överenskommelsens 73 punkter. Inom vård-, stöd- och omsorgsområdet finns ett flertal liberala förbättringar av anställdas arbetsvillkor som inte ingår i överenskommelsen. Vi motionerar om dessa här. Vård, stöd, rehabilitering och behandling ska vila på vetenskaplig grund. De stödfunktioner som behövs för att uppnå detta och för att utvecklas måste finnas tillgängliga för medarbetarna, som i sin tur behöver kunna förstå och tillämpa riktlinjer, behandlingsprinciper och säkerhetsföreskrifter. Under coronakrisen har medarbetarna i både hälso- och sjukvård och omsorgssektorn fått arbeta under mycket pressade förhållanden. I det korta perspektivet behövs nödvändig vila och ledighet, men efter denna extrema arbetsbörda är det viktigt att arbetsgivarna också följer långsiktigt hur personalen mår. Reaktionen på svår stress kan ibland komma långt i efterhand. Staten och regionerna behöver säkerställa att företagshälsovården räcker till hälso- och sjukvårdens samt äldreomsorgens medarbetare. Anställda i vård, stöd och omsorg måste kunna svenska i en omfattning att de kan tillgodogöra sig instruktioner, vård- och behandlingsprinciper/riktlinjer samt sedvanliga säkerhetsföreskrifter för arbetslivet. Det måste vara en första förutsättning för anställning. bör kräva att alla som arbetar inom vård och omsorg ska ha kunskaper på en viss nivå, anpassat efter yrke och arbetsuppgifter. Det bör ingå i de allmänna råden. Språklig förmåga stärker en anställd, ger säkrare arbetsdag genom att t.ex. förstå basala hygienrutiner och riktlinjer samt kunna dokumentera korrekt. Inte minst värnas patienter och omsorgstagare och kollegor får säkrare och bättre arbetsmiljö. Varje anställd ska kunna arbeta på toppen av sin förmåga. gör ofta en grundutbildad sjuksköterska samma arbetsuppgifter som en med specialistutbildning, ofta med samma lön, oavsett antal år i yrket, men med skillnaden att den specialistutbildade har betydligt högre studieskuld än den grundutbildade. Dessutom visar statliga utredningar att en stor andel undersköterskor och sjuksköterskor själva anser att de utför arbete som andra skulle kunna klara av. Liknande resultat har presenterats från regionala undersökningar av läkares arbetsmiljö. Yrkesroller behöver optimeras. Medarbetare med legitimation bör avlastas så att deras kunskaper och kompetens används där de gör mest nytta. En husläkarreform med tak för antalet patienter och där dokumentation främst utförs av andra arbetsgrupper än läkare är exempel på förbättringar i primärvårdens arbetsmiljö. Vi ser att många regioner har allt fler administratörer i vårdens ledningskorridorer, men för få stödfunktioner nära själva vården. En del administrativa arbetsuppgifter kan sannolikt helt tas bort, andra bör automatiseras och många kan utföras av medicinska sekreterare och av yrkeskategorin vårdnära service, en sorts vårdbiträden 2.0. Vi vill ge i uppdrag att ge mer råd och stöd om god arbetsmiljö för att minska stress, belastningsskador och annan ohälsa. Staten behöver också ta sitt ansvar för att minska administrativa uppgifter och byråkrati. Vi skriver mer om detta nedan. Inte minst krävs ett mer agilt ledarskap, modern it med goda stödfunktioner och en översyn av rollfördelning mellan yrkesgrupper samt mellan olika specialistgrupper. När personer med utländsk hälso- och sjukvårdsutbildning flyttar till behöver deras utbildning skyndsamt valideras och vid behov kompletteras, så att de kan bidra i sjukvård och omsorg. Väntetiderna för att få svensk legitimation är långa. utredningstid och godkännandeprocess behöver skyndas på. Lärosätenas snabbspår behöver utvärderas vart och ett för sig och framgångsexempel spridas. Regioner och kommuner bör därtill få kunskapsstöd att inrätta enklare yrkesroller och lärlingsutbildningar i vård och omsorg, som kan avlasta anställda från exempelvis arbetsuppgifter i personalrum och kontorsförråd och ge människor värdefull kunskap om svensk vård- och omsorgskultur. bör verka för ett internationellt register med godkända examina för alla legitimationskrävande utbildningar. Anställda behöver goda chefer och chefer behöver goda förutsättningar. Ledarskapet försvåras ibland inom offentlig sektor av att chefer utses bland de anställda i arbetsgruppen, men får bristfälligt stöd att axla den nya rollen. Det behövs kunskapssatsningar på gott ledarskap inom omvårdnad, stöd och omsorg. Att vara chef kräver mer än att man har varit en god medarbetare inom sitt yrke. Att vara chef är ett yrke i sig. Alla i välfärden som vill ska orka arbeta heltid och hela vägen fram till pension, men det är långt från självklart i yrken där schematekniska lösningar ofta inte är anpassade till det moderna samhället. Då kan delade tjänster eller turer vara av nöden tvungna. När omsorg eller vård behövs dygnet runt ställs dessutom nya krav på arbetsledning och tidsfördelning. Biståndsbedömningens detaljerade minuträkning och brist på ”fri tid” i bidrar inte till utveckling i samklang med omsorgstagaren. Digitalisering kan bidra till bättre schemaläggning och här måste framförallt omsorgen få bättre stöd för utveckling och införande. Det finns också mycket forskning om betydelsen av återhämtningstid och hur skiftarbete påverkar omsorgs- och sjukvårdsanställdas hälsa. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys bör få i uppdrag att sammanställa den senaste forskningen och sprida kunskaperna till äldreomsorgen. Inom hälso- och sjukvården behöver en nationell standard med tydligt definierade krav på handledning och kvalitet vid läkares AT/BT (bastjänstgöring enligt den nya läkarutbildningen) och blivande vårdprofessioners verksamhetsintegrerade lärande (). Läkares specialisering (ST) bör få större akademiska inslag och teoretiska kursmoment. Specialistutbildning för sjuksköterskor bör bedrivas som ST-utbildningen för läkare, universiteten står för de teoretiska delarna och arbetsgivarna har ett tydligt arbetsgivaransvar för den praktiska träningen och kontrollen av färdigheterna. På så sätt blir specialistutbildningarna mer agila och ständigt uppdaterade för att möta utvecklingen inom yrket. Undersköterska ska vara en examen med skyddad yrkestitel med ett definierat kunskapsinnehåll, i enlighet med utredningen om reglering av yrket undersköterska. Arbetsgivaransvaret för regelbunden fortbildning inom alla legitimationsyrken måste stärkas. bör få i uppdrag att i samverkan med parterna ta fram program för obligatorisk och kontinuerlig fortbildning med tydliga riktlinjer. För att stärka patientsäkerheten måste kunskaperna säkras i likhet med norsk och/eller anglosaxisk modell med re-certifiering, Education (CME). Detta som krav för att en yrkesperson ska få behålla sin legitimation. Utlandstjänstgöring i utvecklingsländer och i samband med kris, krig och naturkatastrofer innebär både global omtanke och gedigen fortbildning och bör uppmuntras av arbetsgivare. Regelbundna övningar i krisberedskap och HLR måste kvalitetssäkras och genomföras. Att regelbundet träna med andra delar av totalförsvaret är av vikt för alla. I sådana fall där man genomför sådan träning inkluderas sällan kommunernas äldreomsorg eller omsorg om funktionshindrade, sårbara grupper som ofta far mest illa vid katastrofer eller pandemier. Förskrivningsrätt bör förutsätta en nationellt beslutad lägstanivå av klinisk aktivitet . Att ta vara på människors driv och vilja att utvecklas i sitt yrke gynnar oss alla. För att stärka patientsäkerheten och vårdkvaliteten inom hela vård- och omsorgsområdet behöver fler grupper få specialistutbildning, tex socionomer och biomedicinska analytiker (BMA). I takt med utvecklingen bör fler yrkesmässiga specialiseringar erbjudas på betald arbetstid. Som ett första steg har vi förhandlat med regeringen om minst 150 miljoner till betald specialistutbildning för sjuksköterskor. För att stärka samverkan föreslår vi att sjuksköterskornas specialiseringsområden knyts till de medicinska specialiteterna. Vi vill också nationellt införa utbildningsnivån Advanced Nurse Practitioner. Tillika vill vi även underlätta för () utbildningar så att undersköterskor som vill enklare kan specialisera sig. Den växande kunskapsmassan och behovet av forskning kräver att vården och omsorgen inte bara är medspelare utan tar ett aktivt ansvar. Vi måste ha forskning som baseras på svenska förhållanden för att säkra vår patientsäkerhet och krav på vårdkvalitet. Att alltför mycket förlita sig på forskning och utveckling som tagits fram i andra länder kan äventyra både det kritiska tänkandet hos personalen samt patientsäkerheten och nationella krav ställda i regelverket. Lagstiftning bör ställa krav på regioner att bedriva forskning, utveckling och innovation. Även behöver en tydlig forskningsanknytning. Socialsekreterare bör ges möjlighet att kombinera forskarutbildning och arbete på deltid. Stöd och tid för att implementera nya arbetssätt måste stärkas, vi vill även göra det lättare för anställda att få gehör för idéer och innovationer samt öka möjligheten till verksamhetsnära forskning. Alla yrkesgruppers kunskaper behövs för att verklig utveckling ska ske. Möjligheten för anställda att byta arbetsgivare är avgörande både för deras välbefinnande, deras yrkesmässiga utveckling och löneutveckling. Engagerade personer måste kunna starta och driva god vård, stöd och omsorg över hela landet. Utan detta grundläggande skyddsnät kan människor inte bo kvar eller ta steget att flytta till landsbygd eller glesbygd. Som del av januariavtalet får eldsjälar får det snart lättare att driva egen, småskalig sjukvård. Denna reform måste följas, värnas och utvecklas. Mångfalden i offentligfinansierade verksamheter måste värnas. Etableringsfrihet på lika villkor ska råda i hela landet för alla verksamheter som uppfyller kvalitetskraven. Idéburna privata verksamheter behöver bättre villkor. Privata, offentligfinansierade aktörer behöver få ett lagstadgat ansvar att ta emot AT/BT/ST-läkare, studenter i och YH-studenter till exempelvis medicinsk sekreterare. De behöver även ett ansvar för att bidra till forskning i samma grad som annan hälso- och sjukvård. Företagshälsovården spelar en viktig roll för anställda och måste värnas. Vi utvecklar detta i vår folkhälsomotion, ”Hälsa för alla”. Legitimation till perfusionister och socialsekreterare Fler viktiga yrken behöver den kontroll och säkerhet som en legitimation garanterar. Liberalerna ser att sköra invånares säkerhet behöver tryggas genom att perfusionister och socialsekreterare blir legitimationsyrken. Det är vår övertygelse att en sådan förändring både skulle öka invånarnas trygghet, stärka yrkenas status och villkor samt ge den kontrollfunktion en legitimation medför. Socialsekreterare har en gedigen utbildning för att bereda, göra svåra avvägningar och föreslå eller själva fatta beslut om barns och utsatta vuxnas liv och framtid. Inom sjukvården skulle enskilda individers behov och behandling aldrig föras upp från legitimerade läkare till en politisk nämnd, men råder delegationsförbud i socialtjänstlagen för ingripande beslut. En socionomlegitimation bör införas, så att delegationsförbudet kan tas bort och det blir möjligt för erfarna, legitimerade socionomer att på eget ansvar fatta myndighetsbeslut, även när de inbegriper tvång eller andra ingrepp i enskilda människors självbestämmande. Som del i detta bör socionomutbildningen göras om med mer praktik, på motsvarande sätt som verksamhetsintegrera lärande () är en integrerad del i utbildningen till andra legitimationsyrken. introduktionsanställning med handledarstöd i kan utgöra en förutsättning för socionomlegitimation. Liberalerna anser även att perfusionistyrket bör skyddas av yrkeslegitimation. Perfusionisten tar över som vår hjärt- och lungfunktion om vi behöver det, avgör vilken utrustning som krävs för att hålla oss vid liv vid hjärtkirurgi, säkrar cirkulation och syresättning i våra egna organs ställe vid intensivvård, i hemmet och inför organdonation, ansvarar för blodåtervinning och för avancerad laboratorieutrustning, inte minst hjärt-lungmaskin och ECMO. Arbetet är avancerat, självständigt och bokstavligen livsavgörande. Trots detta finns inga formella specificerade utbildningskrav eller någon behörighetsreglering i . De flesta genomgår en tvåårig masterutbildning vid (Scanscat) vid i ovanpå sin grundutbildning som specialistsjuksköterska, medicinteknisk ingenjör eller biomedicinsk analytiker, men detta är inte ett formellt krav och det finns ingen formell ribba som utländska utbildningar granskas efter och behöver nå upp till. I krävs brittisk utbildning för att man ska få anställas som perfusionist, eftersom patientskador inträffat där yrkesutövare med utbildning från andra länder varit inblandade. I och har perfusionister yrkeslegitimation. Även i och finns formella specialiseringskrav. Ingen annan i ett thoraxteam har den kompetens som krävs för att utföra det som perfusionisten gör. stöder införandet av yrkeslegitimation, liksom och Thoraxintensivvård. Själva har perfusionisterna länge drivit detta. Utbildning och kompetens ska löna sig. Det behövs fler karriärvägar i offentlig sektor. Vi vill införa nationella kompetensstegar med tydligt definierade mål. Där sådana redan finns behöver arbetsgivarna samverka i att förverkliga dem. Det skulle gynna hela den offentliga sektorn. Dagens allt mer avancerade uppgifter kräver tydlighet i vem som får utföra dessa. Ansvarsvägar måste säkras för en god patientsäkerhet. En tydlig löneutveckling bör knytas till dessa kompetensstegar. Som nämns ovan är det viktigt att den som behöver vård och omsorg kan mötas av personer som talar svenska. ska också kunskaper i andra språk vid sidan av svenska ses som en merit. Flerspråkighet i exempelvis finska, farsi, teckenspråk eller arabiska bör vara meriterande vid anställning och lönesättning i verksamheter där det finns omsorgstagare och/eller patienter som förlorar sitt nya språk och på grund av sjukdom och som återgår till sitt modersmål. Många av offentlig sektors kvinnoyrken lider av framtung löneutveckling. Löneökningar avstannar, dvs. ju fler år en sjuksköterska, logoped, dietist, socialsekreterare eller fysioterapeut stannar på en arbetsplats, desto mindre belönas hon för sin kompetens. Kompetens, engagemang, erfarenhet, ansvarstagande och vidareutbildning måste synas i lönekuvertet. Även i kvinnodominerade yrken måste det gå att göra en lönekarriär under sitt yrkesliv. Det får aldrig vara en förlustaffär att utbilda sig till ett yrke som är kvinnodominerat och som det råder stor brist på. På kort sikt ska karriärtjänster ge bättre lön till de som utvecklar vården och omsorgen. Individuell lönesättning behöver få ett större genomslag. Vår långsiktiga målsättning är att en erfaren yrkesperson med specialistkunskaper ska tjäna dubbelt så mycket som en nyutexaminerad. Sverigeförhandling för klok digitalisering Hälso- och sjukvården ska kunna prioritera mötet mellan läkare och patient, inte administrativt arbete. kan inte fortsätta ligga i botten i botten i för antalet besök per läkare, som patienter, läkare och sjuksköterskor upplever tidsbrist, överbyråkrati och trängsel. Det finns helt enkelt för lite tid i vården till just vård och patienter. Den administrativa bördan måste lättas – inte minst genom att byta ut otidsenliga it-system och arbetsmetoder. It i offentlig sektor är avgörande arbetsverktyg, men är det alltför ofta ett stort arbetshinder. Det är dags för ett tekniskt generationsskifte – Liberalerna vill bygga upp en infrastruktur som hjälper, snarare än ställer till. Offentlig sektor behöver moderna och säkra it-system. It-system som är kompatibla med varandra. Hälso- och sjukvårdens alla nivåer i hela landet behöver ett enhetligt journalsystem. Det ska inte vara patienten som har ansvar för att bära kommunikationen. Staten bör stärka och stödja regionerna och kommunerna i detta arbete, koppla kvalitetsregister och säker big data för automatisk överföring, samt säkerställa lagring för framtiden. Det är en angelägenhet för hela landet som inte kan överlåtas. En enhetlig it-struktur nationellt behöver säkerställas. En sådan struktur ingår även i vår gemensamma krisberedskap. Överföring av data till kvalitetsregister eller uppföljningssystem behöver automatiseras och säkras så att data inte kommer i fel händer. Forskningen måste även på ett säkert sätt få del av data under kontrollerade förhållanden. Risken för att multinationella intressen tar över sådan data kan inte nog understrykas. Telemedicin, gemensamma journaler, smarta appar och webbesök låter sjukvårdens och omsorgens medarbetare fördela sin tid mellan hembesök, mottagningsbesök och distansbesök, det vill säga på bästa sätt möta de invånare som behöver dem. Ju längre från tätorten, desto viktigare att avstånd bara är en sträcka på en karta. Distansmöten, innovativa arbetssätt och smart, mobil it kan även underlätta livspusslet, minska arbetsrelaterad stress och göra det möjligt för fler som vill arbeta hemifrån. är det regionernas och kommunernas ansvar att säkerställa it-investeringar. Denna fråga kräver bred samordning. Liberalernas mål är att tillsätta en bred Sverigeförhandling med målet att regioner, kommuner och stat enas om gemensamma nationella investeringar i avgörande teknisk infrastruktur. Minska överbyråkrati och detaljstyrning Det är nödvändigt att motverka offentlig sektors överbyråkratisering och administrationsbörda, både för att ge tid till praktiskt vård- och omsorgsarbete med omtanke och eftertanke och för att värna till forskning, innovation och implementering av nya arbetsmetoder och behandlingar. Det skulle förbättra arbetsmiljön och korta sköra människors väntan på stöd. Som exempel behöver sjukvårdens köer bli kortare, arbetsmiljön bättre och patienterna friskare och mer delaktiga.