mot · H8023108 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Vårt samhälle är beroende av ett bra och högkvalitativt utbildningssystem för att fungera och utvecklas. Vistelse i förskola ska innebära bästa tänkbara omsorg, trygghet, stimulans för utveckling, lärande samt god vistelse- och arbetsmiljö för barn och personal. I många fall är personaltätheten för låg för att detta ska kunna infrias och för att personalen ska ha en bra arbetsmiljö och god hälsa. I andra fall behöver lokaler och pedagogiska uterum anpassas eller upprustas. Mer resurser behövs och det är de små enheterna själva som vet hur de i första hand bör användas. är oerhört viktig för såväl elever som för samhället i stort och utgör en bas där barn och ungdomar växer, utvecklas samt inhämtar nödvändiga kunskaper. För att skolan ska kunna tillgodose detta behövs stärkt styrning, fler utbildade lärare, en bättre karriärmodell och högre löner, krav på ordning och gott uppförande, samt ökat kunskapsfokus. Utöver detta behövs verktyg för hantering av elever som inte fungerar i en normal skolsituation, samt utökad tillsyn för säkerställd kvalitet. I gymnasiet fördjupar eleverna de kunskaper de förvärvat i . Den enskilde eleven beslutar inriktning inför det kommande yrkeslivet alternativt ser över möjligheten för eftergymnasiala studier. I detta skede är en tydlig koppling mellan skola, samhälle och yrkesliv av yttersta vikt i kombination med elevens tillgång till studie- och yrkesvägledning. Utbildning behöver i större utsträckning matchas efter arbetsmarknadens behov. I och gymnasieskolan finns en problematik där välmående, arbetsmiljö och lärares situation försämrats i hög grad . Resultatförbättringarna i (Programme for International Student ) kan tyvärr på goda grunder ifrågasättas. Nivån visar i alla avseenden ett svagt resultat i förhållande till svenska elevers resultat i tidigare studier och i jämförelse med elever i jämförbara länder. Lärares arbetssituation behöver kraftigt förbättras och alla elever behöver få nödvändigt stöd. En tidigare i hög utsträckning oreglerad invandringspolitik har medfört negativa konsekvenser inom den svenska skolan. Antalet elever har ökat i klasserna och resurserna räcker inte till för den undervisning och det stöd som krävs. Många invandrade elever klarar inte att nå mål och goda resultat på grund av brister i svenska språket, brister i grundläggande kunskaper om det svenska samhället samt i många fall även brister i grundläggande kunskaper i skolämnena. Svenska elever som tidigare följt den svenska utbildningsvägen får i många fall inte det stöd eller den utbildning de behöver. Välmående, skolmiljö samt arbetsmiljö har enligt larm från elever, föräldrar, lärare samt i ett stort antal undersökningar försämrats. har klasserna vuxit, arbetsmiljön har blivit stökig och studieron har varit bristande. Skolinspektionens undersökning visade att av 15-åringar kände sig otrygga i skolan, kände sig helt trygga i skolan och av eleverna svarade att ordningsregler följs väl. Vidare lyftes fram att centrala brister i var otrygghet och studieoro. Hot och våld från elever mot lärare har ökat. anmäldes 879 händelser om hot och våld i skolan till , vilket innebar en ökning innan. Så många som 224 incidenter i skolor innefattade knivar eller vapenliknande föremål. Detta är direkt alarmerande. Inget visar att det skett några märkbara förbättringar inom området och därför behövs ett flertal åtgärder genomföras i svensk grundskola. Ett flertal åtgärder behöver genomföras avseende förbättringar i svensk grundskola. I högre utbildning ska lärarledd undervisning värnas. Det säkerställer att kvaliteten i utbildningen inte går förlorad. Besparingar kan göras genom sammanslagning av några högre lärosäten. Produktivitetsavdraget bör avskaffas och satsningar behövs på svensk rymdforskning samt på ett nytt strategiskt forskningsområde. ser behov av en omstrukturering av skol- och utbildningsområdet där många satsningar behövs. Vissa av regeringens satsningar innebär otillräcklig och snedriktad politik. Det gäller exempelvis ”likvärdighetsbidraget” som är en ospecificerad projektbaserad satsning där konkreta krav inte ställs på resultatförbättringar. Det finns heller inga belägg för att ”likvärdighetsbidraget” gett goda resultat sedan det infördes. Problemen i svensk skola har snarare ökat . För ökad likvärdighet krävs statligt huvudmannaskap och en tydligare statlig reglering. Fler behöriga lärare, en förstärkning av läraryrkets attraktivitet, en stärkt rektorsroll, samt tydliga uppföljningar av elevernas kunskapsresultat är också av stor betydelse. Satsningar behövs i stället på de områden där problemen är akuta. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte satsar tillräckligt med resurser på förskolan, inte budgeterar för det slopade karensavdrag som de själva utlovat, samt inte avsätter nog med medel till Skolinspektionen så att nödvändig tillsyn kan genomföras. Inte heller vill regeringen satsa på att lösa problemen med ökad otrygghet och studieoro samt hot och våld i skolan. Konkreta finansiella satsningar för att åtgärda dessa problem uteblir. Det är nödvändigt med en förskolemiljard och en trygghetsmiljard för att förbättra skolan. Förskolemiljarden omfattar ett öronmärkt, men öppet statsbidrag som ska gå till förskolan. Kommunerna och förskolorna vet själva bäst var satsningen mest behövs. Trygghetsmiljarden innebär en satsning på ökade krav på skolor när det gäller ordning och studiero, utökade kontroller samt en förstärkning av systemet med undervisning vid sidan av ordinarie klass. Dessutom görs satsningar för att stärka lärares och övrig skolpersonals situation, vilket bidrar till bättre kontroll och ordning på situationen i skolan. Kompletteringar till detta behövs också gällande justeringar i skolans styrdokument så att det blir självklart att lärare och rektorer kan upprätthålla ordning i skolan. Förskola: Förskolemiljarden – en extra satsning på förskolan Tillräckligt antal förskolepersonal per barn är en viktig sak för att alla barn ska få den uppmärksamhet och omsorg som krävs. Antalet barn i förskolan har ökat med så många som 90 000 barn . Många förskolor har för lite personal sett till antalet inskrivna barn mot vad som är optimalt, vilket kan medföra en mycket hög arbetsbelastning, underbemanning och upplevd ohälsa. Behovet av satsningar ser emellertid olika ut beroende på region, kommun och enskilda förskolor. Förskolemiljarden är ett öppet statsbidrag som ska användas där det lokalt behövs mest och kan således inbegripa satsningar på tillagningskök, förbättrad vistelsemiljö och arbetsmiljö, pedagogiska uterum, upprustning, lokalanpassning, nattverksamhet med mera. Förskola: hälsan – slopa karensavdraget Förskolepersonal är en viktig yrkeskår. Personalen behöver goda arbets- och anställningsförhållanden. Inom förskoleverksamhet sprids förkylningar och annan smitta mellan barn och personal genom att många möts i verksamheten och ofta på liten yta. Det bör vara självklart att varken barn eller personal ska vistas i verksamheten när man är sjuk utan vara hemma tills man är frisk. Karensavdraget som det är utformat försvårar möjligheten att stanna hemma. Genom slopat karensavdrag för förskolepersonal förbättras i större utsträckning möjligheterna att stanna hemma och bli frisk. Fördelarna är flera. Karensavdraget bidrar till ökad hälsa och välmående samt minskar eventuell stress hos personal som känner ansvar och behov av att arbeta som man inte är frisk. Smittspridningen minskar när personal är sjukskriven vid sjukdom. Slopat karensavdrag innebär ett samhälleligt ansvarstagande och månande om såväl förskolepersonal som barn och föräldrar. Grundskola: Trygghetsmiljarden – mer resurser till Skolinspektionen för utökad kontrollverksamhet och övertagande av dysfunktionella skolor, samt inrättande av jourklasser Skolinspektionen ska i större utsträckning göra oanmälda inspektioner med kravet att de missförhållanden som uppmärksammas skyndsamt ska åtgärdas. Kännbara konsekvenser ska genomföras i de fall tillräckliga åtgärder uteblir. I de fall allvarliga missförhållanden uppmärksammas ska täta återkontroller ske. Skolinspektionens rutiner gällande kravställning, kontroller, planering och uppföljning av åtgärder och besök behöver även utvecklas och öka. Flera skolverksamheter behöver kontrolleras oftare än vad som görs . Detta gäller speciellt religiösa skolor. Godkännandet av, samt tillsynen av, förskolor och fritidshem med konfessionell inriktning ska flyttas från kommunerna till Skolinspektionen. Skolinspektionen ska få större mandat, ansvar, utökad verksamhet och utökade resurser. Det finns tyvärr skolor, främst i landets utsatta områden, som inte fungerar väl och som inte uppfyller minimikraven gällande trygghet, arbetsmiljö, upprätthållande av grundläggande svenska värderingar och god undervisning. Ytterst ansvarig för den enskilda skolan och dess resultat är skolans rektor. En kompetent rektor med gott ledarskap är grunden för en god arbetsmiljö och en väl fungerande verksamhet. Det finns exempel i andra länder, exempelvis , där skolorna leds av statligt tillsatta rektorer som fått ett omfattande mandat för att kunna förändra skolorna från grunden. Statligt skolövertagande vid påtagliga missförhållanden ska ske om skolan och utbildningen fungerar på oacceptabelt låg nivå. En extra satsning behövs utöver det som redan finns, på jourklass för elever som har svårt att fungera i en normal skolsituation. Då dessa elever ges extra möjligheter till stöd och undervisning ges även övriga elever större möjligheter till studiero samt en lugn och trygg miljö i klassrummet. Ett tydligare mer grundlagt system med jourklasser ska införas. Det är aktuellt med en jourklass i alla skolenheter med fler än 100 elever. Elever som är våldsbenägna och utgör ett hot mot andra elever och skolans personal ska flyttas från skolan för fortsatt undervisning på regionala jourskolor. Grundskola och fritidshem: Satsning på stödpersonal Samtliga personalkategorier i skolan behöver stärkas så att lärare avlastas och kan ägna sig åt sitt kärnuppdrag. En satsning på förstärkning av uppgifter och professioner utanför själva undervisningen i skolan som it-pedagoger, kuratorer, specialpedagoger och administratörer behövs. Satsningen på mer skolpersonal ingår i vårt omfattande stöd till kommunerna i utgiftsområdesmotion 25. Fritidshemsverksamheten är av stort värde för många barn och ungdomar. Liksom i är vistelsemiljön, arbetsmiljön och personalens förhållanden viktiga. Personaltätheten behöver öka så att en personal maximalt har ansvar för 20 barn och ungdomar i verksamheten. En utökad möjlighet att bistå barn och ungdomar med läxläsning föreslås, och detta möjliggörs i större utsträckning när personaltätheten ökas. Grundskola och fritidshem: hälsan – slopa karensavdraget Grundskollärare och fritidspedagoger behöver goda arbets- och anställningsförhållanden. Förkylningar och annan smitta sprids mellan barn och personal. Det bör vara självklart att varken barn eller personal vistas i verksamheten när man är sjuk utan är hemma tills man är frisk. Karensavdraget som det är utformat försvårar möjligheten att stanna hemma. Genom slopat karensavdrag så möjliggörs i större utsträckning att stanna hemma och bli frisk. Karensavdraget bidrar till ökad hälsa och välmående och minskar eventuell stress hos personal som känner ansvar och behov av att arbeta som man inte är frisk. Smittspridningen minskar när personal är sjukskriven vid sjukdom. Slopat karensavdrag innebär ett samhälleligt ansvarstagande och månande om såväl personal som barn och föräldrar. Grundskola och lärartjänster: Satsning på höjda lärarlöner och en ny karriärtjänstmodell Läraryrkets attraktivitet behöver stärkas genom förbättrad arbetsmiljö samt genom högre löner. Anslaget till lärarlöner ökas med åtskilliga . Löneutvecklingen ska ställas i relation till lärares ansvar, kunskapsutveckling, resultat samt arbets- och anställningsvillkor. Regeringens modell för förstelärartjänster är ojämlik, eftersom möjligheter till löneökning endast ges till förstelärare. Dessutom läggs en stor del av satsningen på ett mycket stort påslag till förstelärare i utsatta områden. Problemen i skolor i utsatta områden löses inte genom denna satsning. Arbetsmiljön måste stärkas för att lärare ska kunna trivas, arbeta och se till att skolresultaten höjs. Inget visar att det skett några märkbara förbättringar inom området, därför behövs ett flertal åtgärder. Vi föreslår att förstelärartjänsterna avvecklas och att regeringens anslag i stället används till förverkligandet av karriärtjänstmodell som baseras på utveckling, samordning, mentorskap och krav på höjning av elevresultat. En karriärtjänstmodellen ska vara dynamisk och kunna utvecklas successivt i flera steg genom olika karriärnivåer. Karriärtjänstmodellen ska gälla i hela landet eftersom alla platser i landet och alla elever är lika viktiga. Grundskola: Satsningar som gör skillnad istället för regeringens ”likvärdighetsbidrag” Regeringen har lagt en stor ospecificerad satsning på ett så kallat likvärdighetsbidrag. Satsningen är ett statsbidrag som huvudmännen i kommunala och fristående skolor kan söka för insatser på skolnivå, klassrumsnivå eller på lärarnivå. Likvärdighetsbidraget är ett mer eller mindre projektbaserat ekonomiskt stöd för förskolor, grundskolor och fritidshem som vill stärka likvärdighet och kompetensutveckling. Vi är starkt kritiska till detta anslag. Satsningar behöver vara jämlika, tydligt formulerade, välplanerade och strukturerade och ha tydliga syften och mål. Enligt (SOU 2019:40) har likvärdigheten i inte försämrats i någon större utsträckning under . Systemet saknar dessutom långsiktighet, eftersom det baseras på projektansökningar begränsade i tiden. Även om insatser lyckas innebär det inte en garanti för en långsiktig lösning. Anslaget för likvärdighetsbidraget är ett sätt att anpassa sig till problemen snarare än att lösa dem. Vi anser att det inte i första hand är pengar som behövs utan stramare tyglar, tydligare ansvarsutkrävande och ökad statlig styrning. Av denna anledning väljer vi att ta bort detta anslag och satsar dessa medel istället där de gör skillnad på riktigt: Fler behöriga lärare, inrättande av jourklasser för bättre förutsättningar för ett effektivt lärande, stöd till skolor i glesbygd, samt en kraftig förstärkning av Skolinspektionen. Grundskola och gymnasium: Utökning av studie- och yrkesvägledning Det är viktigt att elever hittar rätt i valen av vidareutbildning till framtida yrkesväg. bör detta matchas så effektivt som möjligt mot arbetsmarknaden. ska såväl i grund- och gymnasieskolan som på komvux stärkas och effektiviseras. Studie- och yrkesvägledarnas roll och ansvar behöver förtydligas och samordnas, kompetensutveckling behöver möjliggöras, digitalt vägledningsstöd behöver utvecklas och karriärvägledningsperspektivet behöver förstärkas i olika skolämnen. Skolverksamhet och elevers skolvardag ska ha koppling till arbetsmarknaden. Det är av vikt att skolans olika professioner samverkar inom områden som berör yrkeslivet och de områden som studie- och yrkesvägledare ansvarar för. Samhällsorienterande ämnen ska innehålla och garantera delaktighet och samverkan med studie- och yrkesvägledare. Grund- och gymnasieskola: Stärk elevhälsans roll Den psykiska ohälsan hos barn och unga ökar kraftigt, vilket kräver ett flertal åtgärder som kan möta och förebygga framtida psykiska besvär i ett tidigt stadie. Elevhälsan ansvarar för både den fysiska och den psykiska hälsan hos barn och har i sin roll stora möjligheter att påverka och vända den pågående trenden med ökad psykisk ohälsa. Med anledning av detta finns det goda skäl att utreda hur elevhälsan kan stärkas och ges bättre förutsättningar att möta, och vid behov behandla, elever som mår psykiskt dåligt. Det finns därför anledning att utreda möjligheten att införa kontinuerliga bedömningar av psykisk och psykosocial hälsa inom grund- och gymnasieskolan för att kunna fånga upp elever som behöver stöd och behandling. En annan viktig aspekt är att befintliga behandlingsresurser inte ska begränsas till enbart barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Långa köer till BUP kan motverkas om behandlingskompetens i högre utsträckning kan finnas tillgänglig på plats i skolorna. Det är ytterst viktigt att utreda detta skyndsamt. Ökad kunskap om psykisk ohälsa är grundläggande och kan ha stor betydelse för främjande av problemlösningsförmåga och känslomässig utveckling. Preventiva och hälsofrämjande insatser med syfte att stärka den psykiska hälsan och minska antalet självmord måste lyftas fram. Om ungdomar ges möjligheter att utveckla sina emotionella färdigheter och kunskaper om psykisk hälsa, får de bättre förutsättningar att möta svårigheter i livet. Utökat stöd till kunskapsbyggande insatser måste därför ses över. Gymnasium och vuxenutbildning: Teknikbrygga – praktik för arbetslösa ungdomar Det behövs ytterligare satsning på utbildning och möjligheter kopplat till tekniska yrken. Ungdomar som inte erhållit jobb efter avslutad teoretisk utbildning ska erbjudas en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en så kallad teknikbrygga. Under två terminer stärker eleven sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man genomför en termin med statligt finansierad praktik hos en lokal industri. Högre utbildning: Ökat antal undervisningstimmar Inom högre utbildning är egenansvar och självstudier inom utbildningen viktigt. Lika viktigt är att det förekommer lärarledd undervisning i tillräcklig utsträckning. Lärare inom högre utbildning är experter inom sina områden – studeranden behöver självklart få så stor del av deras expertis som möjligt. Det är välkänt att det inte räcker med självstudier eller enstaka metoder för inlärning utan att olika pedagogiska och metodologiska grepp främjar inlärning och kunskapsinhämtning även på högre nivå. Av denna anledning behöver lärartäthet och lärarledd undervisning öka. Högre utbildning: Inför nationella prov i lärarutbildningarna Lärarutbildningarna behöver styras utifrån ett kvalitetsperspektiv och utvärderas i större utsträckning, inte minst för att stärka läraryrket och höja attraktionskraften för yrket. Intagningspoängen behöver höjas, färre studenter ska antas via högskoleprovsresultat och inträdesprov och nationella prov till lärarutbildningen behöver införas. Nationella prov ska hållas en gång per läsår, med syftet att kvalitetsstyra utbildningen, medverka till högre kunskapsnivå och ge större likvärdighet i bedömningen. Högre utbildning och forskning: Avskaffa produktivitetsavdraget infördes ett produktivitetsavdrag för högskoleväsendet vilket innebar att anslagen till högskolorna skulle få ett avdrag motsvarande den summa som den privata tjänstesektorn lyckats effektivisera sin verksamhet med . Utbildningarna med tillhörande administration ska vara effektiva. Effektivisering är positivt men för att bibehålla kvalitet inom utbildning kan inte effektivisering drivas alltför långt. Produktivitetsavdraget ska därför avskaffas. Forskning: Satsning på rymdforskning och rymdverksamhet, samt på ett nytt strategiskt forskningsområde Samhällsnyttan med rymdforskning och rymdverksamhet är stor, exempelvis inom all kommunikationsteknologi och inom krisberedskap. Rymdstyrelsen är i behov av satsningar för att möjliggöra konkurrensförmåga internationellt på området rymdverk-samhet. Tillskott är även nödvändigt för möjligheten att delta inom olika forsknings-projekt. För att öka möjligheter till medverkan, konkurrens, att utveckla ny teknologi, få möjlighet till ny marknad och nya jobbtillfällen, satsas extra på rymdforskningen och rymdverksamheten. Vi vill även se en satsning på ett nytt strategiskt forskningsområde inom kärnenergiforskning för att trygga vår framtida energiförsörjning. En levande landsbygd är av vikt för hela . Det innebär bland annat att människor kan bo, arbeta och resa samt att servicefunktioner finns över hela landet, inte enbart i och kring de större tätorterna. Servicefunktioner och grundläggande samhällsfunktioner behövs då även i glesbygd där skolverksamhet är ett exempel på en sådan funktion. En satsning på stöd till glesbygdsskolor görs. Medel kan ges som stöd för möjlighet att fortsätta verksamhet där tillfälligt sviktande elevunderlag hotar nedläggning av en mindre skola. De två separata anslagen för konst- och musikhögskolorna , , , samt konstnärliga högskola slås samman i ett grundanslag i enlighet med . slås samman med och slås samman med . På så vis minskar de administrativa kostnaderna för personal som inte har forskande eller undervisande uppgifter. Anslaget till minskas och pengarna satsas i stället på kärnenergiforskning. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Särskilda insatser inom skolområdet Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå