mot · H8022809 · 2020-10-06 00:00:00 — Genom att kontinuerligt kontrollera och fånga upp de fordon som har för höga utsläpp i samband med fordonsbesiktningen kan utsläppen minska, men den möjligheten är liten i . Insikten om utsläppens skadliga effekter på människors hälsa och miljön har inneburit att andra länder sänkt sina gränsvärden, det vill säga toleransnivån, för vilka utsläpp som tillåts från en bil. I går utvecklingen åt motsatt håll, genom att de tillåtna utsläppsnivåerna för svenska bilar kraftigt höjs. Nya generella gränsvärden har införts, och dessa är satta till en nivå som i praktiken gör det omöjligt att underkänna fordon som släpper ut för mycket skadliga partiklar och ämnen. Gränsvärdena för kolmonoxid är uppemot 100 gånger högre än vad en vanlig bensinbil kan förväntas släppa ut. För dieselbilar tillverkade efter 2009 är gränsvärdena gällande partiklar 70–100 gånger högre än vad dessa bilar normalt släpper ut. Nivån är så hög att till och med dieselbilar med bortmonterade eller manipulerade partikelfilter släpper ut mindre än gränsnivåerna. Regeringen bör återkomma med förslag på hur man kan förbättra miljökontrollen på fordon så att inte har betydligt lägre krav på miljökontroll av fordon än andra europeiska länder. Se över reglerna för A-traktorer En så kallad ska vara konstruerad för en hastighet på max /h. får framföras med ett AM-körkort, som också gäller för moped. Utbildningen består av både teori och praktiska delar så som övningskörning. Det är inte tillåtet att övningsköra privat utan enbart hos utbildaren. A-traktorer har i de flesta fall dubbla växellådor med varvtalsregulator. Detta innebär att får ett varvtal runt 4 000–5 000 vid en hastighet av /h. Det höga varvtalet resulterar i att växellådor och andra delar utsätts för ett snabbt slitage och ofta går sönder. Att den låga maxhastigheten stoppar upp trafiken kan vara ett annat skäl till att många frestas till olaglig trimning av sin . En möjlighet att hantera problemet skulle kunna vara att höja den högsta tillåtna hastigheten för /h. Därigenom skulle frestelsen att olagligt trimma kunna minska. För att bibehålla trafiksäkerheten borde det i så fall införas krav på ett särskilt körkort för med högre krav än för AM-körkort. är, inte minst på landsbygden, ett viktigt fortskaffningsmedel för många ungdomar. Att se över hur möjligheten att förflytta sig på ett säkert sätt, även i de delar av landet där kollektivtrafik inte är fullt utbyggd är en viktig del i att möjliggöra transport till såväl fritidssysselsättning som extraarbete. Regeringen bör se över reglerna för i syfte att finna en lösning som ökar trafiksäkerheten. presenterade ett förslag till ny modell för färdmedelsneutral skattereduktion för längre arbetsresor (SOU 2019:36). Förslagen är under beredning i . anser i likhet med utredningen att skattereduktion är att föredra framför ett avdrag eftersom resekostnaden för samma resa inte är större för den som har hög marginalskatt än för den som har låg. Det är naturligtvis också positivt om systemet blir enklare så att ”skattefelet” (fusk) kan minskas. Däremot anser vi att den föreslagna nivån på skattereduktionen är för låg, vilket innebär att höjningen av reseavdragets storlek inte ligger i linje med det vi kristdemokrater vill se. Detta gäller särskilt för dem som bor och verkar på landsbygden. En övergång till ett avståndsbaserat reseavdragssystem är eftersträvansvärt av främst miljö- och klimatskäl, men även av förenklingsskäl och för att minska det överutnyttjande som förekommer. Dock bör en sådan övergång ske på ett sådant sätt att det blir en förbättring för dem som bor på landsbygden och är beroende av bilen. I avvaktan på en ny modell för reseavdraget föreslår att milersättningen höjs /mil och att detta delvis finansieras genom att beloppsgränsen höjs . Stärk förutsättningarna för den svenska sjöfarten Svensk sjöfart är en mycket viktig näring för utveckling samt konkurrenskraft och har stor betydelse för det svenska transportsystemet. En stark handelsflotta behövs av flera skäl, inte minst för att möjliggöra goda förutsättningar för import och export men också utifrån miljösynpunkt och sjösäkerhet. Genom en stor svenskflaggad handelsflotta kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten. Detta är även viktigt för den nationella säkerheten. I händelse av ofred är det av yttersta vikt att den svenska handelsflottan är stor men också diversifierad, så att den kan bidra till totalförsvaret. Enligt Transportstyrelsen transporteras av utrikeshandel, mätt i volym, via sjövägen, vilket innebär transporterat gods. Utöver det transporteras ungefär 30 miljoner passagerare med färja till och från grannländer. Den svenska sjöfartssektorn och alla dess omgivningsföretag sysselsätter ungefär 100 000 personer. vill öka den svenska sjöfartens konkurrenskraft eftersom de svenska vattenvägarna är underutnyttjade, som framför allt järnvägen pressas av ett allt hårdare kapacitetstryck och inte räcker till. Jämfört med vägtransporter innebär dessutom transporter på inre vattenvägar en miljövinst. Ska mer gods gå till sjöss behöver de inre vattenvägarna och infrastrukturen runt dem rustas upp. betalar sjöfarten för underhållet av sina transportleder genom att farledsavgifter betalar för isbrytning. delar branschens oro för detta. Finansieringen av framför allt isbrytning men även hur annat farledsunderhåll ska gå till för att främja konkurrensneutralitet för alla transportslag måste ses över. Den svenska sjöfarten agerar på en global marknad där internationella regler sätter spelreglerna för de svenska rederierna. Den snabba tekniska utvecklingen och ökad globalisering av ekonomi och handel har en betydande påverkan på sjöfarten som näring. flaggades svenskregistrerade fartyg ut. Fram låg antalet svenskflaggade handelsfartyg på minst 100 bruttoton stabilt kring drygt 400 stycken, men hade minskat till 304. Bland annat av dessa skäl tillsatte alliansregeringen en utredning om tonnageskatt 2013. Det har varit en mycket viktig fråga för . Efter en del förseningar infördes detta äntligen . Detta har bidragit till att antalet svenskflaggade fartyg nu ökar igen, vilket är mycket positivt, men det är fortfarande långt kvar tills antalet svenskflaggade fartyg är tillfredsställande. är det att börja utveckla tonnageskattesystemet och utreda de begränsningar som finns i systemet. Fartyg som ska ingå i systemet måste göra det , och fartyget får endast trafikera svenska vatten maximalt av tiden. För framförallt mindre redare innebär detta en osäkerhetsfaktor då det är svårt att förutse hur marknaden kommer att utvecklas på så lång sikt. Genom att lätta på dessa begränsningar kan fler omfattas och därmed förbättras förutsättningarna för svensk sjöfart. Även om förutsättningarna för svensk sjöfart förbättrats något , och optimismen i branschen är stor, så finns det fortsatt stora utmaningar för den svenska sjöfarten. Främst handlar det om att näringens kostnader måste minska så att branschen kan konkurrera med sina utländska motsvarigheter. Svensk sjöfart ska ges goda villkor och konkurrenskraftiga skatter, avgifter och regellättnader. Detta är väsentligt för att behålla och utöka antalet svenskregistrerade fartyg i . Utöver goda villkor för sjöfarten, så är det också viktigt med välfungerande och ändamålsenliga hamnar. Den viktiga containertrafiken sker med allt större fartyg vilket är positivt både av ekonomiska och ekologiska skäl, och för att kunna ta emot dessa fartyg krävs det att hamnarnas funktionalitet ständigt utvecklas. Frågan om muddring av hamnar är därför mycket viktig, särskilt i hamn men också i andra hamnar som till exempel hamn. Trafikanalys pekade i rapporten i fokus (2019:7) på behovet att stärka det statliga inflytandet över planering, lokalisering och utveckling av hamnar. I rollen som främst en angelägenhet tappar hamnarna kopplingar med övriga transportslag i planeringsprocessen. ordning står i kontrast till många medlemsstater i EU där hamnarna har en tydlig roll i transportpolitiken. Det finns anledning att göra en översyn i en ny hamnutredning där man stärker det nationella perspektivet och granskar de strategiska roller hamnarna har. I detta finns anledning att identifiera de hamnar som har särskilt värde men också ifrågasätta hamnar som kan undvaras. För att stärka konkurrenskraften i den svenska sjöfarten bör det tillsättas ett partsöverskridande sjöfartsråd där rederier, fackförbund, utrustningsföretag, hamnar, skolor, akademi, med flera, samverkar med politiska institutioner och myndigheter för att bidra med kompetens och förslag på åtgärder för utveckling. Sjöfartsstödet är en del i att skapa goda och konkurrenskraftiga förutsättningar för svensk sjöfart. Det lämnas till redare som har sjömän anställda på svenskflaggade fartyg. Stödet innebär att de kostnader som arbetsgivare i sektorn har för arbetsgivaravgifter och sociala avgifter återbetalas. Detta kallas ibland för nettomodellen. Regeringen sänkte stödet med en procent, vilket vi ser som mycket olyckligt. Det skadar branschens tilltro till och det riskerar att hämma den positiva inflaggning vi sett , men det sker också i med kraftiga avgiftsökningar för handelssjöfarten. Därmed hämmas också möjligheterna till överflyttning av gods till vatten, vilket står i strid med miljömålen. föreslår att nivån i den så kallade nettomodellen återinförs och tillför med anledning av detta 2021–2023. Den minskade sjöfart som följt i spåren av pandemin covid-19 har urholkat ekonomi. utreder möjligheten att ta bort fjärrzonsrabatten på de statliga farledsavgifterna. Fjärrzonsrabatten finns till för att kompensera svensk import- och exportindustri för de konkurrensnackdelar näringen har på grund av de statliga farledsavgifterna. En slopad fjärrzonsrabatt skulle medföra att de här konkurrensnackdelarna fördjupas väsentligt. Det är därför angeläget att via anslag finner kraft att reducera sin avgiftsstruktur och helt slopa tanken på att avskaffa fjärrzonsrabatten. För detta ändamål avsätter –2023. har fem statsisbrytare. Av de fem börjar tre av dem närma sig en ålder och behöver bytas ut. De nya isbrytarna ska ha bättre kapacitet att klara moderna miljökrav och kunna skapa isrännor som är . Dagens isbrytare klarar endast isrännor om , vilket är otillräckligt för de fartyg som förväntas trafikera . Isbrytarna är en förutsättning för att norrländska hamnar ska kunna hålla öppet . De är också en förutsättning för svensk konkurrenskraft i väldigt centrala branscher som stål och skog. befinner sig i en process för upphandling av designunderlag för nästa generations isbrytare. En fullständig bild av den kostnadskalkyl som föreligger kan inte bestämmas innan det här designunderlaget är klart. Att finansiera isbrytarna via farledsavgifter skulle påverka importen mycket negativt, något som gör att finansieringen efter att kalkylen definierats därför bör gå via anslag. Det är viktigt att avgiftssystem och skatter styr mot klimatsmarta val. Investeringar i klimatsmart teknik måste löna sig för att fler aktörer ska göra dessa. Det finns möjlighet till miljörabatt för företag som gör dessa investeringar, men för många redare har dessa miljörabatter minskat jämfört med de miljörabatter som funnits tidigare. Detta är olyckligt. Incitamenten för redare att göra miljöinvesteringar måste stärkas och för detta ändamål tillför 2021–2023. Regeringen måste säkerställa att de miljörabatter som budgeteras betalas ut till fullo. ”En dörr in” kan rederier vara tvungna att vända sig till en rad olika myndigheter, och myndighetskontakten är allt för ofta byråkratisk. vill därför införa en garanti att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna, där uppgifterna sedan slussas vidare till aktuell myndighet. Det skulle påtagligt minska tiden som rederierna behöver lägga på administration. Från och med årsskiftet 2015 gäller EU:s svaveldirektiv för . Direktivet innebär att halten av svavel i fartygsbränslen ska sänkas från till . I , och Engelska kanalen gäller hårdare krav. Där får fartygens bränsle innehålla maximalt svavel. Att successivt skärpa utsläppskraven är viktigt för miljön men innebär svaveldirektivet ökade kostnader för den svenska sjöfartsnäringen. Det är därför av yttersta vikt att det finns ett effektivt kontrollsystem för att säkerställa efterlevnaden av direktivet så att det lönar sig för rederier att göra rätt. Utred ett borttagande av stämpelskatten för fartyg Investeringar i fartyg kräver stora kapitalinvesteringar. Detta innebär att det ofta krävs lån, vilket kräver en säkerhet för långivaren. Säkerheten garanteras genom ett pantbrev och vid utfärdandet av detta tas en särskild stämpelskatt ut. Stämpelskatten tas ut av beloppet på pantbrevet, vilket blir betydande summor vid investeringar på många . Därmed utgör stämpelskatten ett hinder för att den svenska sjöfartsnäringen ska växa. Dessutom hämmar denna skatt investeringarna i klimatsmart teknik, som ofta är dyrare att göra, men inte betalar sig i samma utsträckning. Ett borttagande av stämpelskatten bör därför utredas. Kollektivtrafik på vatten kan ofta avlasta kommuners och regioners trafikleder. Sjötrafik orsakar mindre koldioxidutsläpp och är ett miljövänligt och effektivt transportmedel som kan transportera många resenärer i storstäder. Vattenvägarna är underutnyttjade och har potential att möjliggöra framtida bostads- och arbetsmarknadsområden. För att möjliggöra detta är det viktigt att ha med båtpendling i planeringen av den framtida infrastrukturen och tillgängliggöra kajer och ha ett biljettsystem som inkluderar både upphandlad offentlig och enskilda aktörers persontrafik på vatten. föreslår att får i uppdrag att samverka med kommuner och regioner för att stödja utbyggnaden av kollektivtrafiken på vatten. Det är angeläget med goda förbindelser mellan öar och fastlandet. Pendlingsmöjligheterna på vatten behöver stärkas så att hela skärgården kan leva. Det statliga bidraget till färjetrafik i enskild eller regi ska därför bestå. anser att inre vattenvägar behöver prioriteras när det gäller godstransporter. Kapaciteten för inrikes godstransporter via sjövägen behöver öka. bör i samarbete med berörda kommuner arbeta fram en plan för att tillgängliggöra och möjliggöra mer godstransporter via inlandssjöfarten. Inlandssjöfarten är väl värd att uppmärksammas och utveckla, då bränsleanvändningen för till exempel pråmfartyg bara är en tredjedel av dieselförbrukningen för en lastbil. Några av våra EU-klassade vattenvägar för inlandstrafik är bland annat , och . För att Vänersjöfarten ska kunna fungera krävs att nya slussar byggs i , och . De nuvarande slussarna är utdömda till 2030. Likaså kommer satsningar att behövas i andra farleder exempelvis . Därutöver behöver farlederna muddras in till och . Samverkan behöver dock ske mellan de branscher som har de tyngsta transportbehoven för att se den sammanlagda infrastrukturen för transporter och få en mer effektiv användning. Man kan ifrågasätta den nuvarande modellen där är ett affärsverk. I samband med en genomlysning av affärsverk och statliga bolag bör även roll prövas kritiskt. Det är ett stort problem att höjt avgifter för sjöfarten för att klara verkets budget, vilket hamnar i konflikt med det övergripande målet att flytta över godstrafik från väg till sjöfart. Det bör noteras att de svenska farledsavgifterna ur ett internationellt perspektiv är en udda företeelse. Nya uppgifter om förlisningen av Estonia En dokumentärfilm publicerade nya bilder från det sjunkna vraket av det förlista passagerarfartyget . På bilderna framkommer ett stort hål i skrovet. har efter att ha tagit del av uppgifterna inlett en granskning. Det är angeläget att denna granskning är gedigen, söker samarbete med de involverade aktörerna och utreder vad som kan ha orsakat hålet i skrovet. Den offentliga sektorn har en viktig roll som normerande för åkeribranschen och bussbranschen. Vid upphandlingar ska det anges vilken miljöprestanda som ska uppnås, snarare än vilken typ av fordon eller bränsle som ska användas. Uppföljningen av kraven behöver också förbättras; här är privata företag bättre. Ännu längre lastbilsekipage än de vi är vana vid, så kallade HCT-fordon, kan spela en viktig roll för att effektivisera vägtransporterna och minska miljöpåverkan. I tillåts lastbilar på . I jämförelse med lastbilar på nuvarande maxlängd , kan en lastbil transportera samma godsmängd mindre CO2-utsläpp och mindre personal. Vårt samhälle behöver använda potentialen hos HCT-fordon för att öka transporteffektiviteten, reducera transportvolymerna, minska utsläppen och uppnå högre säkerhet. Kunskapen från väldokumenterade försök med HCT bör användas och fordonen konfigureras för det speciella område där de ska användas. Introduktionen av HCT kan komma att kräva att en ny förarbehörighet införs. De studier som gjorts om HCT-fordon visar att det är samhällsekonomiskt lönsamt och att implementeringen innebär påtagliga miljövinster. Det finns anledning och underlag att införa HCT som en integrerad del av det totala transportsystemet. Låt tunga lastbilar köra på alla vägar som har bärighet Den rödgröna regeringen valde att begränsa de tyngsta lastbilarnas nyttjande av vägnätet. De tyngsta lastbilarna får endast köra på av det svenska vägnätet. anser att regeringen snabbt bör utarbeta regler så att en bruttovikt på upp till 74 kan tillåtas på de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet för att denna reform ska ge de miljö-, klimat- och ekonomieffektiva transporter som är tanken. Svenska företag måste ges goda möjligheter att konkurrera på så goda möjligheter som möjligt och genom att betränga det sviker regeringen svenska företag främst skogsnäringen. Lastbilar på reducerar utsläppen per ton transporterat gods, mer gods transporteras per körning och detta har efterlysts från främst skogsnäringen. Färre lastbilar bidrar till mindre miljöförstöring och är viktigt för att få ned transportsektorns koldioxidutsläpp, för att ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. anser att det är utsläppen som ska bekämpas inte enskilda transportslag. föreslår därför att lastbilar på upp till ska tillåtas på alla de vägar som har bärighet för detta. Bättre konkurrensvillkor inom åkerinäringen En riksdagsmajoritet har , på kristdemokratiskt initiativ, uppmanat regeringen att skyndsamt tillsätta en utredning för att stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. tillsatte regeringen en utredning om effektivare kontroll av yrkestrafiken. Utredningsuppdraget ska redovisas . Den illojala konkurrensen från utländska företag, som kan fortgå på grund av bristande kontroll, är den viktigaste faktorn som tynger den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Det är därför bra att en utredning om effektivare kontroll tillsatts om än senfärdigt. Svensk åkerinäring är utsatt för en hård osund internationell konkurrens. som svenska lastbilschaufförer får betala vid överträdelse av kör- och vilotiderna, kör många utländska åkare längre än vad som är tillåtet enligt EU-regler. Fusket inom åkerinäringen är utbrett och måste tas på stort allvar. Oseriösa aktörer betalar inte avtalsenliga löner och struntar i miljö- och cabotagereglerna. Detta riskerar att slå ut seriösa aktörer på marknaden. Det är viktigt att se över villkoren inom åkerinäringen i syfte att bidra till regelefterlevnad och att främja konkurrens på lika villkor. Klampning tills böterna betalts har medverkat till tuffare tag vid cabotagebrott för att skapa rättvisa konkurrensvillkor där fusk inte är ett medel i konkurrensen. I händelse av att föraren inte betalar sanktionsavgiften, som uppgår till , har polisen möjlighet att låsa fast fordonet, s.k. klampning. Möjligheten till klampning gäller endast när sanktionsavgifter döms ut för överträdelser av kör- och vilotiderna och cabotagereglerna, inte vid trafikböter exempelvis fortkörning. Från har polisen rätt att ta fordonsnycklar, registreringsskyltar och frakthandlingar om böterna inte är betalade eller bristerna på fordonet inte är åtgärdade. Ett fordon kan klampas . föreslår att fordon ska kunna klampas tills böterna har betalts. Skärp straffsanktionerna mot miljöförseelser från utländska lastbilar Straffsanktionerna mot miljöförseelser inom åkeribranschen behöver ses över i syfte att skapa lika villkor för inhemska och utländska åkeriföretag. En möjlighet kan vara att åkare bötfälls eller klampas på plats även när de bryter mot miljöregler, liksom mot hastighets- och arbetstidsregler. vill betona att polisens kontroller av lastbilstrafiken måste intensifieras för att en sund konkurrens ska fungera i praktiken. Utvecklingen med allt färre trafikpoliser behöver vändas. vet utländska lastbilar att risken för att åka fast är liten. Erfarenheter från exempelvis arbete med att motverka illegala cabotagetransporter visar att det dels krävs lagändringar men också att polisen har tillräckliga resurser för att lyckas stävja fusket. Enligt en undersökning från har antalet trafikpoliser minskat från cirka 1 250 till ca . Antalet nykterhetskontroller har mer än halverats från 2,7 miljoner 2010 till under en miljon . Det är med andra ord självklart att trafikpolisen behöver förstärkas. Men det måste också alla andra delar av polisen. Konkurrensneutral kontroll av regelefterlevnaden Svenska företag kontrolleras av Transportstyrelsen medan utländska företag kontrolleras av polisen. Detta skapar en snedvriden konkurrenssituation. I stället borde en och samma kontrollmyndighet ”skanna” hela vägtransportbranschen och finna de företag som missköter sig värst. Kontroll av dessa borde prioriteras. var det polisen som ansvarade för kontrollen av kör- och vilotiderna även för svenska företag. Polisen bör återfå detta ansvar även för svenska åkerier. Om fri rörlighet inom EU ska fungera måste det råda transparens och lika villkor inom unionen. är flera EU-länders fordonsregister inte tillgängliga för våra kontrollerande myndigheter, trots att de enligt EU-beslut ska vara detta . Alla register borde vara öppna för alla medlemsstaters myndigheter. Annars fungerar inte den gemensamma marknaden. Förenkla reglerna för skötsamma åkerier är regelverken inom transportbranschen rigorösa i syfte att förhindra fusk. Kanske har det blivit för svårhanterligt för att laglydiga företag ska kunna bedriva en fungerande verksamhet. Transportstyrelsen dömer ut höga sanktionsavgifter för smärre avvikelser som åkerierna har liten eller ingen möjlighet att påverka. Enligt gällande regler har fordonens digitala färdskrivare en viktig roll. De färdskrivare som företagen tvingas ha installerade är inte användarvänliga och skapar ofta misstag som gör att företaget påförs en sanktionsavgift. borde det rimligen finnas tekniska möjligheter att följa fordonen via GPS så att deras rörelser dokumenteras på ett tillförlitligt sätt. Digitala lagringscentraler, som redan används inom taxibranschen, skulle underlätta för de seriösa åkarna. Transportstyrelsens tillsyn av åkeriföretagen behöver bli mer rättvis och rättssäker. är det de företag som fastnar i en poliskontroll som hamnar i Transportstyrelsens lista över tillsynsobjekt. Eftersom relativt få företag fastnar i poliskontroller medför detta system en hög grad av slumpmässighet i tillsynen. Det råder brist på utbildade yrkeschaufförer. En svårighet ligger i att det inte går att ta lastbils- och busskörkort med studielån. Detta bör ändras. Körkortslån från CSN bör vara möjligt även för yrkesförarutbildning. Det ska vara möjligt att vara trygg som lastbilschaufför, även . bör därför få i uppdrag att tillhandahålla skyddade inhägnade zoner, säkra uppställningsplatser, för lastbilar . Driften av dessa kan upphandlas. Cykeln fyller en viktig samhällsfunktion och är ett attraktivt transportslag för korta avstånd. I välplanerade storstäder med närhet mellan service, arbetsplatser och boende är cykeln ett användbart transportmedel med goda effekter för såväl folkhälsan, miljön och trängseln i städerna.