mot · H8021620 · 2020-10-02 00:00:00 — Skulden ligger till stor del på regeringens politik med bristfälliga konsekvensanalyser, som inneburit att tusentals personer anställts och sagts upp om vartannat. Det har lett till en orimlig börda för anställda, med otydliga mål och stor stress. menar att regeringen måste genomföra en ordentlig genomlysning av för att komma till botten med dessa problem och få till en bättre infrastruktur för utlänningsärenden. Ineffektiva lösningar måste bort och digitaliseringen genomföras fullt ut, så att personal får förutsättningar att göra ett bra jobb. Förstärkta krav på konsekvensanalyser När överlämnade sin rapport om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut belystes hur migrationspolitiken formats av beslut som tagits utan att erforderliga förarbeten gjorts. Trots förekomsten av styrdokument med krav på konsekvensanalyser har dessa sällan uppfyllts, ändamålsenligheten i analyserna har brustit och förslagens påverkan på migrationen har försummats. Mot bakgrund av att migrationspolitiken är det politikområde som haft och har överlägset starkast påverkan på det svenska samhället är det minst sagt anmärkningsvärt att makthavare tagit så lätt på uppgiften att analysera vilka konsekvenser reformer på området kommer att få. Mot bakgrund av rapporten menar att regeringen bör ta initiativ till uppdaterade förordningar, handböcker och riktlinjer i syfte att säkerställa att konsekvensanalyser alltid genomförs på ett ändamålsenligt sätt inför migrationspolitiska beslut. Dessa analyser bör särskilt ta fasta på såväl volympåverkan som ekonomiska konsekvenser – två områden där prognoser genomgående har fallerat. Tydlig och omfattande statistik för all migration För att få till stånd korrekta konsekvensanalyser är ordentlig statistik en grundläggande förutsättning. är ansvarig myndighet för den största delen av statistiken gällande utlänningsärenden i , och är därför helt avgörande för förmåga att förstå och förutse migrationsflöden och relaterade problem. Krisen 2015 visade dock på stora brister i förmåga och vilja att öppet och tydligt beskriva, redovisa och problematisera vad som skett. Många uppgifter saknas i officiella dokument, medan andra betecknas som arbetsmaterial, vilket sätter vanliga svenska krav på offentlighet ur spel. I flera fall har det uppdagats att överhuvudtaget inte registrerar, eller inte kan registrera, nödvändig information, såsom i fallet rörande anhöriginvandringen som följde på den tillfälliga lagens förlängning . Detta är inte acceptabelt, varför regeringen måste tydliggöra ansvar för att öppet redovisa så mycket statistik och information som möjligt, så att desinformation och ryktesspridning får ge vika för verklighet och sanning. Förbättrade informationsflöden och samordningsansvar Den situation som uppstod föranledde ytterligare en rapport från , med särskilt syfte att dra lärdomar av skeendet. Utöver vissa generella anpassningsbehov gällande migrationspolitiken tog fasta på behovet av förbättrade informationsflöden och ett tydligt samordningsansvar. Trots att informationen om att antalet asylsökande beräknades öka kraftigt vidarebefordrades till berörda enheter i fördes den inte vidare internt. granskning pekade dessutom på brister i samordning och olika tolkningar av bl.a. ansvarsprincipen såväl som länsstyrelsernas områdesansvar – brister som bedömdes ha påverkat hanteringen menligt. För att undvika liknande skeenden framöver är det mening att regeringen bör ta fram tydliga direktiv som säkerställer att varje aktivering av krisberedskap åtföljs av rapportering till en högre instans som i sin tur får bära ansvar för att enhetlighet råder hos samtliga berörda aktörer samt att samverkan sker där så behövs. i (SD)