ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021661 · 2020-10-02 00:00:00 — En översyn av RUT- och ROT-tjänster utomlands ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av regelverket för ROT- och RUT-tjänster med syftet att endast tillåta dessa avdrag i och tillkännager detta för regeringen. Svenskar som betalar skatt i och äger bostäder i ett annat EU-land kan göra avdrag för ROT- och RUT-tjänster som utförs där. Svenska skattebetalare har sammanlagt fått betala - främst till utländska företag för ROT-arbeten utförda i , , , och . Dessa är de fem länder som det har utbetalats störst belopp till . står för av den totala summan. Därmed är detta en avdragsmöjlighet som inte går i linje med ROT-avdragets ursprungliga tanke om att skapa jobb och minska svartarbetet i . Det ligger också nära till hands att anta att skattesubventionen särskilt gynnar hög-inkomsttagare, varför avdraget även är problematiskt ur ett fördelningspolitiskt Att regeringen har sänkt ROT-avdraget från är rimligt. Möjligheten att använda skatteavdraget utomlands kvarstår dock fortfarande. Svenska skattepengar tillåts subventionera poolbygge och badrumsrenovering på eller i som utförs av utländska företag som inte betalar skatt i . Vi anser att en översyn av ROT- och RUT-avdragets regelverk utomlands skyndsamt bör genomföras.
mot · H8021662 · 2020-10-02 00:00:00 — Förstärkta möjligheter för resenärer att påverka kollektivtrafiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka resenärernas möjligheter att påverka ett ökat kollektivtrafikresande och tillkännager detta för regeringen. Vår största framtidsutmaning är hoten mot vår miljö och vårt klimat, och transporter av såväl personer som gods genererar växthusgaser av stora mått. Vi måste helt enkelt bli smartare med våra transportbehov. Många hushåll är hänvisade till att lösa sina transportbehov helt själva. Det gäller både i täta och glesa samhällen. Bostäder, förskola och skola, arbetsplatser, butiker för dagligvaror m.m. hänger ofta inte samman med de linjedragningar trafikhuvudmännen beslutat. Därför tar många i stället bilen till arbetet, när barn ska skjutsas till förskola eller skola eller när det ska handlas på väg hem. Det behöver göras stora insatser för att ändra på dessa mönster från såväl beslutsfattare, samhällsplanerare som trafikoperatörer. Gång- och cykeltrafik har fått större utrymme i den regionala planeringen, vilket är bra. Kollektivtrafikens planering behöver också få en mer framträdande roll för att det dagliga resandets utbud, tillförlitlighet och bekvämlighet ska öka. Vi behöver lyssna mer på kunderna – på resenärerna. Olika resenärsundersökningar genomförs av bland annat de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och Svensk Kollektivtrafik, men resultaten visar väldigt lite på att resenärernas synpunkter har beaktats. Lagen om kollektivtrafik som trädde i kraft förutsatte att kollektivtrafikföretag och de regionala kollektivtrafikmyndigheterna skulle få bättre förutsättningar att sätta resenärernas behov i centrum när kollektivtrafiktjänster utformas. Tanken var att införa samråd vid upprättandet av trafikförsörjningsprogram, där även företrädare för kollektivtrafikresenärer skulle ingå. Av de utvärderingar som har gjorts kan dock konstateras att övergången från bil till kollektivtrafik inte vill lyfta och att kollektivtrafikresenärerna inte är mer nöjda med sitt resande. En anledning kan vara att resenärerna har svårt att nå fram med sina åsikter – bli lyssnade på när beslut ska tas om kollektivtrafikplanering. Det finns ännu ingen resenärsorganisation i vårt land som har fått tillräckligt goda förutsättningar för att kraftfullt kunna ta vara på kollektivtrafikens konsumenters rättigheter. Regeringen har betonat vikten av att staten aktivt ska bidra till att förbättra förutsättningarna för personer att resa med kollektivtrafiken. Det är angeläget att konsumentpolitiken också speglar detta och att resenärerna ges möjligheter att formulera sina behov av en god kollektivtrafik för alla i hela landet.
mot · H8021663 · 2020-10-02 00:00:00 — Motorvägsstandard E18 –Västjädra ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplanen studera förutsättningarna för att skyndsamt påbörja utbyggnaden av –Västjädra till motorvägsstandard och tillkännager detta för regeringen. E18 är en viktig pulsåder och avgörande för den regionala utvecklingen i . E18 ingår i EU:s utpekade TEN-vägnät. Inom TEN-T är den nordiska triangeln prioriterad. E18 är det norra benet i den nordiska triangeln. De enda delarna av mellan och som inte har motorvägsstandard är den sträckan –Västjädra. Det är en flaskhals som gör att framkomligheten, trafiksäkerheten och utvecklingen i regionen hämmas betydligt. Sträckan –är en av landets hårdast belastade vägar när det kommer till transporter av farligt gods. Kapacitetsgränsen för en två-plus-ett-väg kan sättas till cirka 18 000 fordon/årsmedeldygn. Den gränsen är redan nådd i den östra delen av vägsträckan och kommer enligt prognosen att överstigas för hela vägsträckan. Den ökade trafiken har lett till ett stort antal olyckor och incidenter som gjort att sträckan måste stängas av tillfälligt och trafiken ledas om på mindre vägar och förbi både såväl förskolor som skolor genom bostadsområden i och kommuner. Förutom olägenheten som det innebär för trafikanterna på sträckan är det ett stort trafiksäkerhetsproblem för de boende i och kommuner. Risken för en allvarlig olycka är betydande med tanke på allt farligt gods som fraktas på sträckan. En förstudie av sträckan genomfördes med förslag om att vägen skulle byggas ut till motorväg med två körbanor i vardera riktningen och med mittremsa. De föreslagna åtgärderna bedömdes medföra bättre förutsättningar för den regionala utvecklingen. Dåvarande beslutade att upprätta en påföljande arbetsplan. gjordes en åtgärdsvalsstudie som har lett fram till steg 4, enligt fyrstegsprincipen, det vill säga ombyggnad och breddning av vägen för att möjliggöra en mötesfri väg med fyra körfält. Ombyggnation har valts för att uppfylla målen om ökad framkomlighet (minskat behov av omledning av trafiken till övriga vägnätet) och ökad trafiksäkerhet. Åtgärdsvalsstudien resulterade i rekommendationen att ta fram en vägplan, och det arbetet är nu igång på . Det är glädjande att utbyggnaden finns med i den nationella transportplanen och det är nu av största vikt att skyndsamt påbörja utbyggnaden av –Västjädra till motorvägsstandard: för trafiksäkerheten, för framkomligheten, för miljön och för den regionala utvecklingens skull.
mot · H8021664 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplanen studera förutsättningarna för att påbörja byggnationen av en ny Hjulstabro på och tillkännager detta för regeringen. är sjöfarten i underutnyttjad i jämförelse med andra länder i . Det finns betydande vinster med överflyttning av gods från landtransporter till sjöfart, framförallt vad gäller avlastning av den ansträngda landinfrastrukturen och minskade utsläpp av växthusgaser. Mer gods till sjöss är en viktig faktor för att nå fastställda klimatmål om att reducera koldioxidutsläppen inom trafiksektorn . Effekterna och förutsättningarna måste dock ses ur ett helhetsperspektiv eftersom en överflyttning till sjöfart villkoras av landinfrastrukturen. De satsningar som görs i med att anpassa sluss och kanal samt Mälarfarleden välkomnar vi. Genom att öka kapaciteten i farleden och i möjliggörs en ökad andel godstransporter med sjöfart på , vilket är positivt för Mälarhamnar i och i . En begränsande faktor är och dess farledsbredd som hindrar större fartyg från att nå Mälarhamnarna. på korsar Mälarleden vid via Märsön och är en viktig passage. Bron byggdes och är i behov av att byggas om för att ska få full effekt – annars kommer de större fartygen inte längre än till . Utan större fartyg kan transporter inte säkerställas av och södra unika näringsliv med stora och tunga industriprodukter på uppemot .
mot · H8021665 · 2020-10-02 00:00:00 — Civilt försvar med en livsmedelsberedskap för framtiden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla det civila försvaret och stärka den svenska försörjningsberedskapen genom att integrera beredskapsperspektivet i det miljöpolitiska arbetet och i arbetet som redan pågår med att öka livsmedelsförsörjningen, och detta tillkännager för regeringen. Att minska vårt importberoende skulle öka motståndskraft mot störningar vid en eventuell höjd beredskap. Omställningen till ett fossilfritt lantbruk är en av de viktigaste satsningarna för att ha en god livsmedelsberedskap. Sårbarheten gällande livsmedelsförsörjningen är stor eftersom vi till stor del är beroende av importerade insatsvaror som diesel, växtskyddsmedel, handelsgödsel och utsäde. pågår arbeten med att ta fram egna eller alternativ till dessa importerade insatsvaror. Olika biodrivmedel kan ersätta diesel och inom det ekologiska lantbruket används alternativ till växtskyddsmedel och handelsgödsel. För att bygga ett starkt civilt försvar för en ny tid måste vi integrera beredskapsperspektivet i det miljöpolitiska arbetet som redan pågår. Minskar vi vårt importberoende genom att fortsätta arbetet inom exempelvis fossilfritt 2030, den nationella livsmedelsstrategin, landsbygdsprogrammet, de nationella miljömålen med mera så behöver vi inte stora beredskapslager för att klara livsmedelsförsörjningen. Utvecklar vi det civila försvaret och stärker den svenska försörjningsberedskapen genom att integrera beredskapsperspektivet i dessa arbeten som redan pågår så kommer förmåga att hantera höjd beredskap och krig att kunna ta viktiga steg framåt. som vår försörjningsförmåga höjs och vårt land blir bättre rustat för att hantera fredstida kriser.
mot · H8021666 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att undersöka förutsättningarna för statligt bidrag till och tillkännager detta för regeringen. är en av världens bäst bevarade historiska gruvmiljöer och genom tiderna viktigaste silvergruva. Gruvans storhetstid var under regeringstid och den kallades då ”Skattkammare”. 1908 upphörde den huvudsakliga silverbrytningen efter att ha varit en stor tillgång för och ofta kallats ”Riksens främsta Clenodium”. Gruvområdet och dess byggnader kulturminnesförklarades av i . Som besökare kan man lära sig mycket om gruvdrift . Besökarna kan vandra i gruvorter som bär prägel av den gamla tillmakningsmetoden, d.v.s. att gruvarbetarna eldade mot bergväggen för att därefter bryta loss malmen med enkla verktyg. Besökaren kan färdas med hiss under jorden eller gå gruvarbetarnas gamla nedstigningsväg och under ledning av kunniga gruvguider få kunskap om gruvarbetet som en betydelsefull del av svensk industrihistoria. Inom gruvområdet ovan jord finns ett trettiotal byggnader med koppling till gruvdriften. Lillgruvan förklarar pedagogiskt gammal gruvteknik för barnen. Drygt 80 000 besöker gruvområdet, och förutom intäkter från visningsverksamheten får ett årligt kommunalt bidrag och ett mindre bidrag genom . Inga statliga bidrag utgår. Kostnaderna för att förvalta gruvan, gruvområdet och de kulturhistoriska byggnaderna är dock omfattande. Det borde vara ett nationellt intresse att slå vakt om och utveckla genom dess kulturhistoriska och industrihistoriska betydelse. Mot den bakgrunden vore det önskvärt att även ett statligt bidrag kunde utgå, för att bevara detta kulturhistoriska arv.
mot · H8021667 · 2020-10-02 00:00:00 — Hållbarhetsmärkning av livsmedel för ett bättre klimat ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att en hållbarhetsmärkning av livsmedel införs och tillkännager detta för regeringen. Som konsument är det inte lätt att veta vad som är mest klimatsmart när jag står i affären och ska inhandla min mat. Att kunna äta hållbart är en viktig fråga för planeten men också för vår hälsa. Aktuella miljörapporter visar att vi behöver ställa om till mer hållbar konsumtion – här och , det kan inte vänta. Många konsumenter vill enkelt kunna få information när de handlar och agera hållbart när man gör sina livsmedelsinköp. Produktionen av livsmedel står för en betydande del av de totala utsläppen och för att minska effekterna på klimatet måste konsumtionen förändras. Men det är inte lätt att som konsument välja rätt och veta vilket livsmedel man ska välja för att göra ett hållbart val. En konsumentundersökning gjord av forskare från SLU och visar att de flesta konsumenter inte har något emot en klimatmärkning. Även de som inte vill ha en märkning ändrar sitt beteende när de får information om vilken klimatpåverkan deras inköp har. Hållbarhet är komplext och därför är det viktigt att ta hänsyn till flera parametrar vid en hållbarhetsmärkning för att konsumenten ska få rätt kunskap för att kunna göra rätt val. Det handlar inte bara om utsläpp av växthusgaser utan även om exempelvis biologisk mångfald, djurvälfärd, vattenåtgång, transporter, bekämpningsmedel och övergödning. Med anledning av ovan motivering vill vi lyfta vikten av att se över möjligheten till att införa en tydlig och enhetlig hållbarhetsmärkning av livsmedel.
mot · H8021668 · 2020-10-02 00:00:00 — Barns rätt till punktskrift ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skriva in rätten till undervisning i och på punktskrift i skollagen och tillkännager detta för regeringen. lanserades punktskriften av fransmannen . Han föddes och blev genom en olyckshändelse blind . blev inspirerad av den franska arméns nattskrift och utvecklade ett eget system där man skapar olika bokstäver med hjälp av punkter inom en rektangel – punktskriften. har fått stor betydelse för hela samhället, inte minst för människor med synnedsättning. Alla barn ska få möjlighet att lära sig att läsa och skriva. En synnedsättning ska inte vara ett hinder för det. Barn med svår synnedsättning eller blindhet måste garanteras undervisning i och på punktskrift. Det är viktigt att även närstående till barn och unga som använder punktskrift får utbildning i punktskrift så att de kan stödja barnen. Artikel 24 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning lyder: ”Rätten till utbildning ska förverkligas utan diskriminering och på lika villkor. Människor med funktionsnedsättning får inte utestängas från det allmänna utbildningssystemet. Alla, särskilt barn, med synskada, hörselskada, dövhet eller dövblindhet ska få undervisning på det sätt som är bäst för dem. Det förutsätter exempelvis lärare som kan teckenspråk eller punktskrift.” I många fall uppfylls konventionens mening, men det finns exempel där denna rättighet inte tillgodoses. Att det förekommer brister är något vi måste åtgärda. Därför bör det övervägas att rätten till undervisning i och på punktskrift skrivs in i skollagen. Serkan Köse (S)
mot · H8021669 · 2020-10-02 00:00:00 — Bankernas närvaro i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör initiera en dialog om bankernas närvaro i hela och tillkännager detta för regeringen. För att hela inte bara ska leva, utan också utvecklas, är tillgången till kapital centralt. Det måste gå att låna pengar, vare sig det gäller husrenoveringen eller investeringen i företaget. Ett allt större problem som människor vittnar om är hur svårt det är att få lån i våra glest befolkade regioner. Ett exempel är drivmedelsstationer som är ålagda att göra investeringar för att klara nya miljökrav och kunna erbjuda mer hållbara bränsleslag. Ur servicesynpunkt är drivmedelsstationerna viktiga för att invånarna ska kunna tanka drivmedel utan att behöva åka flera mil in till centralorten. Men när de inte får lån, kan de inte göra miljöanpassningar, och tvingas lägga ner sin verksamhet. Bankerna lyfter i debatter gärna själva fram sin samhällsviktiga roll. De har rätt, bankerna är viktiga och behöver finnas i hela landet för att kunna besitta kunskap om alla regioners särskilda förutsättningar. Det finns banker med ett lokalt synsätt som värnar bygdens utveckling. Det är bra, men de behöver bli betydligt fler. Enligt en rapport från har cirka hälften av alla bankkontor lagts ner på landsbygden . Detta är delvis en följd av att bankkunderna sköter sina ärenden via internet, men det är också en följd av medveten centralisering från bankernas sida. Studier visar att närheten till ett fysiskt bankkontor har en positiv inverkan på antalet nybildade företag i området. Och tvärtom – ju längre till ett bankkontor, desto sämre tillgång till investeringskapital. God lokalkännedom är en viktig kompetens för att en banktjänsteperson ska göra en korrekt bedömning av företagares affärsplan och återbetalningsförmåga. Den lokalkännedomen har inte en centralt placerad banktjänsteperson som nås via internet. kom nyheten att planerar att stänga 180 av sina 380 kontor i . konstaterade att det skulle vara främmande att minska antalet lokala bankkontor, eftersom de utgör en viktig intäktskälla. Den senaste kvartalsrapporten visar att gick med vinst på . Vi menar att bankerna genom detta agerande sviker landsbygden. Vi förstår att det är lönsammare att prioritera banklån i storstäderna, men marknadslogiken kan inte vara den bärande principen i glest befolkade områden. Det handlar i grunden om rättvisa villkor att kunna bo och leva i hela landet. Vi förutsätter att bankkontoren på landsbygden blir kvar, och att verksamheten ordnas på så vis att det inte drabbar orter där kapitalförsörjningen är svår. Detta behöver regeringen initiera en dialog med bankerna om, så att hela landet kan leva och växa.
mot · H8021670 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till avbytarsystem och tillkännager detta för regeringen. fanns det över 10 000 mjölkbönder i . är det mindre än 70 kvar. Visserligen har jordbruken förändrats och större volymer produceras vid varje jordbruk, men utvecklingen är ändock oroande – inte minst med tanke på ambitioner om ökad självförsörjningsgrad. jordbrukare är kritiska för att vi ska ställa om till ett mer hållbart samhälle, framförallt när det gäller en hållbar matproduktion. I och med coronapandemin har många fått upp ögonen för nära mat, inte minst tack vare konceptet REKO-ring som fått stort genomslag. Med jordbrukens nedläggning följer också svårigheten att få tag på lokalproducerade råvaror, arbetstillfällen går förlorade, landskapen växer igen och markerna blir otillgängliga. De jordbrukare som finns kvar vittnar också om farhågorna för framtiden. Finns det någon som vill ta över gården när vi går i pension? Generationsväxlingen förutspås bli svår. Fler unga som intresserar sig för jordbrukssektorn. Ett sätt är att höja statusen på jordbruksyrkena. Regeringens satsning på livsmedelsstrategin är ett klokt beslut som kan bidra till det, likaså ambitionen att öka vår självförsörjningsgrad och januariavtalets innehåll om ett kraftfullt bondepaket. Ett annat sätt att höja statusen skulle vara att underlätta i jordbrukares arbetsvillkor. I går exempelvis staten in och stöttar jordbruken med avbytare ett visst antal dagar . Avbytarservicen ger lantbruksföretagaren möjlighet till återhämtning. Servicen säkrar också djurens skötsel och välmående i situationer där företagaren själv är förhindrad att sköta sitt arbete, till exempel på grund av sjukdom. Regeringen bör överväga möjligheterna att införa ett liknande system i .
mot · H8021671 · 2020-10-02 00:00:00 — Barns rätt till modersmåls- och minoritetsspråksundervisning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa alla barns rätt till undervisning i sitt modersmål och minoritetsspråk och tillkännager detta för regeringen. Att få undervisning i sitt modersmål stärker elevens identitet och språkutveckling. En förstärkning av modersmålet stärker också lärandet i ytterligare språk, det vill säga modersmålsundervisning för elever med andra modersmål än svenska kommer att stödja samma elevers förmåga att lära sig svenska vilket som känt är en nyckelfaktor för en framgångsrik integration. Att tillhöra en minoritet och få kunskaper i språket den minoriteten talar stärker kulturarvet och identiteten för den individen. Tyvärr ser vi en utveckling där den viktiga undervisningen i modersmål och minoritetsspråk åsidosätts allt oftare. I ett antal kommuner i har modersmålsundervisningen i princip helt avskaffats. Bestämmelsen att modersmålet ska vara ”dagligt umgängesspråk i hemmet” gör att skolhuvudmän kan neka ensamkommande barn undervisning i modersmål. Bestämmelsen om att det krävs minst fem elever som behöver undervisning i språket för att huvudmannen ska vara skyldig att anordna undervisning i modersmålet är ytterligare ett hål som huvudmännen kryper undan genom. Bestämmelsen att eleven ska ha grundläggande kunskaper i språket har gjort att vissa kommuner infört inträdesprov för att elever ska få modersmålsundervisning. Slutligen är reservationen som finns i lagtexten att modersmålsundervisning bara måste anordnas om det går att få tag i en lämplig lärare ett skäl för många huvudmän att avstå. Språken är bärare av kulturarvet, rötter och historia. Lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk trädde i kraft och lyfter särskilt fram att barns utveckling av en kulturell identitet och användning av det egna minoritetsspråket ska främjas särskilt. har regeringen tagit emot två utredningar som berör undervisning i modersmål respektive minoritetsspråk i skolan. I dessa finns förslag om hur möjligheterna att stärka barns rätt till undervisning i modersmålet eller minoritetens språk kan stärkas. Om det av olika anledningar inte går att genomföra utredningarnas förslag borde lagstiftningen åtminstone ses över så att huvudmän inte kan avstå från att anordna denna viktiga undervisning. Det borde vara varje barns rätt att få undervisning i sitt modersmål eller minoritetsspråk.
mot · H8021672 · 2020-10-02 00:00:00 — Bättre dialog och delaktighet vad gäller statens markintressen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre dialog och delaktighet vad gäller statens markintressen och tillkännager detta för regeringen. I har riket många intressen som gör det svårt att få tillgång till mark för nybyggnationer eller andra typer av etableringar på vissa orter. Staten är en stor markägare och processen att köpa mark av densamma är sällan en snabb och enkel process. Exempelvis så äger mark (en sjundedel av landets yta), mycket i form av fjällnära skog väster om odlingsgränsen. Andra stora statliga aktörer i är och . Mycket av marken är också avsatt som naturreservat eller Natura 2000-områden. Till detta kommer en lång rad riksintressen som ska beaktas innan ett beslut kan tas. Det är alltså inte en enda myndighet eller ett departement man kan ha att göra med då statlig mark behövs för nybyggnation, det kan vara flera med sina respektive handläggningstider. Många kommuner känner sig maktlösa och har mycket litet att säga till om vid exempelvis bildandet av naturreservat. Den yta som omfattas av naturskydd inom exempelvis kommun motsvarar hela län med 33 kommuner. av kommuns yta är skyddad av olika riksintressen. Vi ska skydda värdefull natur, det är viktigt. Men kommunerna måste få vara betydligt mer delaktiga i processen än vad de är . Dialogen mellan berörda myndigheter och kommunerna behöver i detta avseende förbättras.
mot · H8021673 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga lagstadgad reflexanvändning och tillkännager detta för regeringen. Reflexer räddar liv. av alla trafikolyckor där fotgängare är inblandade inträffar när det är mörkt. Genom att bära reflexer minskar risken för att råka ut för en olycka betydligt. Oavsett om det gäller en mörk landsväg eller ett tätbebyggt område är reflexer nödvändiga för fotgängares synlighet. Enligt lagen ska det i mörker finnas reflexer på cyklar, mopeder, rullstolar, sparkar, traktorer, hästfordon och släpfordon som dras av traktorer eller motorredskap. Det finns däremot inget som tillskriver människor ansvar att bära reflex. I är det lag på att fotgängare som under mörker rör sig på väg i allmänhet ska använda en ändamålsenlig reflex. skulle kunna införa en likalydande princip. Därför anser vi att bör överväga möjligheten att lagstadga om reflexanvändning i mörker.