ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021553 · 2020-10-02 00:00:00 — Friare hyressättning för allmännyttiga bostadsstiftelser ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att reformera hyresförhandlingslagen (1973:188) så att allmännyttiga bostadsstiftelser får en friare roll vid fastställande av hyra för standardhöjande tillval, och detta tillkännager för regeringen. I finns ett 50-tal allmännyttiga bostadsstiftelser. En allmännyttig bostadsstiftelse styrs av stiftelsens ändamål som oftast är formulerat som bidra till ”ändamålsenliga hyresbostäder” och då oftast på en viss ort. definieras i stiftelselagen (1 kap. 2 §): bildas genom att egendom enligt förordnande av en eller flera stiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständig förmögenhet för ett bestämt ändamål. Stiftelsens egendom skall anses vara avskild när den har tagits om hand av någon som har åtagit sig att förvalta den i enlighet med stiftelseförordnande. Allt eventuellt överskott från stiftelsens verksamhet skall således återinvesteras i stiftelsens ändamål, dvs bidra till att underhålla bostäder samt bygga nya bostäder. Något vinstintresse från ägarna finns inte eftersom stiftelsen inte har någon ägare. Allt överskott stannar inom stiftelsen och används till ändamålet. hyressättningssystem är krångligt och tidsödande. Den genomförda lagändringen kring tillval har inte fått avsedd effekt. Först måste hyresvärden komma överens med hyresgästföreningen om en prislista. Därefter kan hyresvärden erbjuda hyresgästen ett tillval som hyresgästen därefter skall godkänna. vilja att teckna prislistor har varit mycket låg och det finns exempel på orter där tecknade listor rivits upp. Om ingen prislista finns måste hyresvärden i varje enskilt tillvalsärende förhandla med hyresgästföreningen. Eftersom allmännyttiga stiftelser saknar vinstintresse och alla medel skall användas till stiftelsens ändamål föreslås att sådana stiftelser får en friare roll vid fastställande av hyra för standardhöjande tillval. Det borde räcka med att stiftelsen själv tar fram en prislista och att hyresgästen godkänner tillvalet genom en beställning. Eftersom en stor del av standardhöjande åtgärder sker efter att en hyresgäst flyttat ut och en ny hyresgäst flyttat in bör stiftelsen även få möjlighet att vid sådana tillfällen få justera hyresnivån. Den nya hyresgästen accepterar den nya hyresnivån vid kontraktsskrivning. i (M)
mot · H8021554 · 2020-10-02 00:00:00 — Distribution av tid och frekvens i ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att ge i uppdrag att utreda möjligheten att distribuera tid och frekvens till fler aktörer och tillkännager detta för regeringen. upprätthåller () ett nationellt system för produktion och distribution av spårbar tid och frekvens inom sektorn för elektronisk kommunikation. Aktörer från andra sektorer, däribland från finanssektorn och energisektorn, har i olika sammanhang uttryckt intresse för en PTP-anslutning till tjänsten. För samhället skulle tillgängliggörande gentemot fler aktörer vara positivt ur ett beredskapsperspektiv. Syftet med systemet är att bidra med robusthet och redundans samt att minska beroendet av GNSS (System) för tid- och frekvenssynkronisering inom sektorn. Regeringen bör utan dröjsmål tillse att ge PTS i uppdrag att se över möjligheten att tid och frekvens distribueras till alla i samhället på lika villkor oavsett i vilken sektor berörd part befinner sig. i (M)
mot · H8021555 · 2020-10-02 00:00:00 — Utökad möjlighet till barnomsorg på obekväm arbetstid ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. Förskolan spelar en viktig roll i arbetslinjen. Det underlättar för föräldrarna att kunna arbeta, men spelar också en viktig pedagogisk roll i att förbereda barnen för skolan och i deras egen utveckling. Alla barn ska ha rätt till en barnomsorgsplats. Rätten till barnomsorg är viktig även under obekväm arbetstid. Därför bör kommuner ges möjlighet att där det finns behov, i högre grad erbjuda barnomsorg. Behoven skiljer sig från kommun till kommun. Det är därför viktigt att kommunerna får styra över vilket behov som ska fyllas i deras egen kommun. Det är positivt att de kommuner som är borgerligt styrda, i större grad än vänsterstyrda kommuner, erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid. Rätten till förskola är en rättighet som funnits . För kvinnor, som står för en större del av det oavlönade arbetet i hemmet, är möjligheten till barnomsorg en stor frihetsreform och en möjlighet till att lättare komma ut i arbetslivet. Under förra alliansregeringens tid nådde en historisk milstolpe, där över hälften av landets kvinnor arbetade heltid. har den högsta kvinnliga sysselsättningsgraden inom EU på . Trots det behöver vi göra mer för att fler ska ha möjligheten att få barnomsorg på obekväm arbetstid. Detta för att föräldrar inte ska tvingas gå ner i arbetstid för att öppettiderna i förskolan inte möjliggör arbete på obekväm arbetstid. Barnomsorg på obekväm arbetstid är viktig ur jämställdhetssynpunkt. Därför bör kommunerna ges än större möjligheter att erbjuda detta.
mot · H8021556 · 2020-10-02 00:00:00 — Översyn av lagstiftningen om sjöfylleri ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av bestämmelserna om sjöfylleri i sjölagen och tillkännager detta för regeringen. infördes nya bestämmelser om sjöfylleri i sjölagen där gränsen för sjöfylleri sattes till . Det har varit en lagstiftning som kraftigt ifrågasatts av många inom fritidsbåtlivet. Mot den bakgrunden är det viktigt att lagstiftningen och dess effekter följs upp för att se om lagstiftningen har uppnått de resultat som avsågs, något som även civilutskottet ansåg då de biföll motionen. Utskottet ansåg att det fanns skäl att gå vidare med en grundligare utvärdering av lagstiftningens tillämpning och effekter. Vid en sådan utvärdering ansåg även utskottet att överväganden av om det finns behov av ändringar i något avseende skulle göras. Dessvärre har ingen sådan översyn ännu genomförts. Detta är beklagligt då det alltid är viktigt att lagstiftning uppnår avsedda resultat. Regeringen bör därför gå vidare och genomföra en översyn av lagstiftningen om sjöfylleri.
mot · H8021557 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett förslag på Bohmanhus och tillkännager detta för regeringen. Friggeboden och sedan Attefallshuset har varit två frihetsreformer i . Det är bra att det sker förenklingar så människor runt om i kan bygga stugor, förråd och mindre hus för boende. Svenskt byggande är omgärdat av mycket byråkrati och många drömmar stoppas av detta. Genom att införa ytterligare en komplementbyggnad som inte behöver bygglov kan friheten och möjligheterna öka ytterligare. Dessutom bör det för Bohmanhuset utredas hur det kan bli enklare regler än för Attefallshuset.
mot · H8021558 · 2020-10-02 00:00:00 — Stärkt äganderätt när staten tar mark för gemensamt ändamål ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt äganderätt och tillkännager detta för regeringen. Självklart är statens möjlighet att expropriera privat fastighet nödvändigt för att kunna bygga vägar, järnvägar och mycket mer. Lika självklart borde det vara att den enskilde ersätts marknadsmässigt för sin förlust. Så är det dessvärre inte . kan tvinga till sig mark från markägare i som är värd mer än per hektar genom att ersätta privata markägare med per hektar. Den privata markägaren får per hektar av som i sin tur låter entreprenören som ska bygga vägen skala bort värdefull matjord som de kan sälja för per hektar. Det gör att kan hålla nere sina kostnader för vägbyggnation genom att helt enkelt ta mark som vårdats i generationer utan full ersättning. Äganderätten måste stärkas allmänt, och ingrepp av densamma måste stå i rimlig proportion till de värden som uppnås. När staten ändå bedömer att det är nödvändigt med beslut som inskränker äganderätten måste den enskilde ersättas rimligt så att ingen ekonomisk skada uppstår.
mot · H8021559 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att korta handläggningstider hos Lantmäteriet och tillkännager detta för regeringen. Lantmäteriet ansvarar för myndighetsutövning, att stycka av tomter för nybyggnation, fastighetsreglering, klyvning eller sammanläggning. tar det att stycka av en fastighet, vilket är en bromskloss när det ska byggas i hela . I många av 290 kommuner är det stor bostadsbrist. Att Lantmäteriet ska få ha en nästan ettårig handläggningstid är orimligt. I enlighet med (PBL) har kommunerna handläggningstider för prövning . Håller inte sätts bygglovsavgiften ner . Den största delen av Lantmäteriets omsättning kommer från avgifter, inte som anslag från staten. finns ingen konkurrens. Flera utförare skulle vara bra för de som jobbar inom branschen. Det möjliggör fler arbetsgivare och en effektivare verksamhet. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av Lantmäteriet för att undersöka om det är möjligt att få in fler aktörer på området samt att lagstifta om en handläggningstid som liknar kommunernas när det gäller myndighetsutövningen inom exempelvis PBL.
mot · H8021560 · 2020-10-02 00:00:00 — Rätt till delaktighet och överklagan för markägare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom delaktighet, påverkan och rätt för markägare att överklaga samtliga beslut som berör dennes egendom och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är grunden i demokratin, och grunden för äganderätten i sin tur är möjligheten att äga och bruka mark och fastigheter. ifrågasätts såväl som prejas den privata äganderätten direkt, indirekt och kontinuerligt från både politiskt håll och från offentlig förvaltning. Detta är ytterst ett hot mot demokratin och rättssamhället. kan exempelvis nyckelbiotoper, grön infrastruktur eller värdekärnor utpekas på en mark utan att markägaren har blivit informerad eller konsulterad eller ens haft möjlighet att överklaga utpekandet. Dessa områden skapar enorma arealer där det uppstår osäkerhet om hur marken ska kunna nyttjas . Sådan myndighetsutövning måste förutsätta att markägare alltid involveras på ett tidigt stadium och både ges möjlighet att yttra sig samt även möjlighet att överklaga samtliga beslut som berör dennes egendom.
mot · H8021562 · 2020-10-02 00:00:00 — Barns rätt till en jämlik fritid ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ge barn tillgång till en jämlik fritid och tillkännager detta för regeringen. Många barn har inte tillgång eller möjlighet till en meningsfull fritid då det inte finns i barnens närhet där man bor, eller för att föräldrarna inte har ekonomiska möjligheter. Det är inte ovanligt att barn som bor i socioekonomiskt svaga områden har sämre tillgång till föreningsliv, fritidsgårdar eller sportaktiviteter trots att det finns både tomma lokaler och vuxna som vill engagera sig i barn och ungdomar. Det starka samhället måste finnas på plats med en ambition att ge alla barn möjlighet till en meningsfull och bra fritid. Det är av stor vikt att den möjligheten finns tillgänglig också för de barn som inte har föräldrar som kan köra eller hämta på grund av att man arbetar, eller kanske har svårt att engagera sig i sina barns aktiviteter av olika orsaker. Våra barn har rätt till en värdefull fritid där det finns goda förutsättningar att utöva sportaktiviteter och möjligheter till fritidsgårdar mm. Föreningslivet och civilsamhället är en viktig del för att barn ska få möjlighet till en meningsfull och jämlik fritid som skapar gemenskap, en tillhörighet redan i barndomen och som finns i barnens närhet. Det behövs ses över hur man kan ge förutsättningar för fler föreningar att nyttja tomma lokaler i bostadsområden, satsa på föreningar i socioekonomiskt svaga områden och att man skapar forum för föreningssamverkan i hela i syfte att bryta segregationen.
mot · H8021564 · 2020-10-02 00:00:00 — Förenkla dispenser för mobila kranar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att effektivisera och förbättra förutsättningarna för hantering av dispenser för mobila kranar och tillkännager detta för regeringen. Mobila kranar krävs för att vårt samhälle ska fungera, inte minst vid byggandet av bostäder. För varje tillfälle en mobil kran skall förflyttas behöver man söka dispens där vägsträcka, villkor för hastighet, vilket fordon som avses, tider och broar samt vägtransportledare skall anges. Mobilkranföretag utför tjänster med kort varsel till industri-, bygg- och anläggningsföretag. En framförhållning är inte ovanlig då planering behöver ställas om, transporter blir försenade eller att någon justering på en byggarbetsplats behöver göras för att arbetet inte helt ska avstanna. Mobilkran kan även behövas med mycket kort varsel vid t ex olyckor som tågurspårning och liknande. Lyftspecialisterna () uppskattar antalet trafikrörelser till cirka 250 000 . För varje rörelse krävs enligt Trafikförordningen en dispens. De allra flesta av dessa rörelser sker inom en stad eller inom en kommun. Då görs dispensansökan där. har ansvar för statliga vägar, och om transporten gäller flera kommuner samordnas även dispensen på de aktuella kommunernas vägnät. beviljar enligt uppgift drygt 7 000 dispenser för mobilkranar. Det betyder att kommuner , om allt var i sin ordning, utfärdar cirka 240 000 dispenser. Tyvärr finns ett enormt stort mörkertal med dispenser som aldrig blir sökta. Kommuner har olika sätt att hantera dispensansökan och olika lång handläggningstid. Konsekvensen blir att många transporter tvingas genomföras olagligt, utan dispens, för att inte arbetet på en byggarbetsplats ska stanna av helt. Till saken hör att en dispensansökan i princip aldrig avslås hos en kommun. Även om dispensen till slut utfärdas, är transporter som tvingas ske utan dispens olagliga och föraren ansvarar personligen i händelse av att polisen genomför en trafikkontroll. Jag utgår från att de allra flesta vill agera i enlighet med lagar och förordningar. Det gäller även företag och företagare inom mobilkranbranschen. Men har ett onödigt krångligt tillstånds- och dispenssystem för att utföra lyftarbete som tillsammans med förutsättningarna på en konkurrensutsatt marknad inte underlättar att göra rätt. Det äventyrar och fördyrar i sin tur trafikanters säkerhet och tillväxt i landet.
mot · H8021565 · 2020-10-02 00:00:00 — Lagstadgat brukarinflytande inom missbruksvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagstadgat brukarinflytande inom missbruksvården och tillkännager detta för regeringen. Brukarinflytande definieras officiellt så här: Medborgarnas möjlighet att såsom användare av offentlig service påverka tjänsternas utformning och kvalitet (1991). Äldre och personer med funktionsnedsättningar har en stark lagstadgad rätt att delta i vårdens utformning, både på det individuella planet och på gruppnivå (genom pensionärs- och handikapporganisationer). Dessa regler återfinns i socialtjänstlagen. Även de anhöriga har möjlighet till inflytande över vårdens utformning. Men det lagstadgade brukarinflytandet är inte lika uttalat för andra grupper. Personer med missbruksproblem har en svagare ställning i socialtjänstlagen. Även anhöriga har svagt lagligt stöd för att påverka vårdens utformning. Personer med missbruksproblem har ofta ovärderliga erfarenheter av hur bemötande och missbruksvård fungerar, erfarenheter som kan bidra till förbättringar av vårdens utformning. Detta är till gagn både för de berörda och för hela samhället. Missbruket kostar oerhört mycket både ekonomiskt och mänskligt. Dåligt fungerande missbruksvård leder till att människor går ner sig och går under av missbruk. Ökat brukarinflytande är avgörande för att göra missbruksvården bättre. Det är också en demokratisk fråga och handlar om mänskliga rättigheter. Personer med beroendeproblematik ska givetvis, liksom andra vårdbehövande, ges rätt att själv påverka utformningen av vården och sina egna liv! Målet måste vara att det starka lagstadgade brukarinflytande för äldre och personer med funktionsnedsättningar som redan finns inom utökas till att även gälla personer med missbruksproblem. Brukarinflytandet i hälso- och sjukvårdslagen behöver också förstärkas när det gäller missbruk.
mot · H8021567 · 2020-10-02 00:00:00 — Tänderna är en del av kroppen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tändernas betydelse för hälsan och tillkännager detta för regeringen. Det finns egentligen inget vägande skäl att inte behandla tandvård som övrig sjukvård. Obehandlade sjukdomar i mun och tänder innebär samma lidande och risker för den enskilde som sjukdomstillstånd i övriga delar av kroppen. Det finns dessutom ett samband mellan dålig munhälsa och andra sjukdomar. Exempelvis är risken för hjärt-kärlsjukdomar (den vanligaste dödsorsaken i ) kraftigt förhöjd hos patienter som har stora problem med tänderna. Åtskilliga svåra sjukdomstillstånd och dödsfall skulle kunna förebyggas om fler fick tandvård . Tandvård innebär självklart kostnader, men även nya mediciner och behandlingsmetoder i den övriga vården medför extra kostnader. Detta har inte använts som argument för att tvinga den enskilde att ta den ekonomiska smällen vid dyra behandlingar. Tvärtom har rätten till vård för alla, oavsett plånbokens tjocklek, framhållits i dessa sammanhang. Tandvård har blivit en klassfråga och många låginkomsttagare väljer bort nödvändig tandvård för att de inte har råd. Det är nu dags att betrakta tänderna som en del av kroppen. Regeringen bör överväga att se till att tandvården blir en del av den övriga sjukvården och bekostas på samma sätt.
mot · H8021568 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en nollvision för barnfattigdom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för framtagandet av en handlingsplan för jämlik barndom och tillkännager detta för regeringen. Rädda barnen har mätt barnfattigdomen i . Man använder två mått, dels EU:s relativa fattigdomsmått (låg ekonomisk standard, LES) som innebär att hushållet har en inkomst som understiger av medianinkomsten i landet, dels ett absolut mått (låg inkomststandard, ) som är en sammanvägning av två mått där det ena ska vara uppfyllt för att man ska räknas som ekonomiskt utsatt – att man inte har möjlighet att täcka nödvändiga utgifter med hänsyn taget till hushållets storlek eller att hushållet erhållit försörjningsstöd. Om man ser till det absoluta måttet så har alla barnfamiljer i fått det bättre. Mer än vart fjärde hushåll har en inkomststandard som ligger åtminstone högre än gränsen för låg inkomststandard och andelen barn som lever i absolut fattigdom (enligt detta mått) har sjunkit från 2016. rör det sig dock om 186 000 barn. Det är ovärdigt ett välfärdsland som . Ser man till det relativa måttet LES har barnfattigdomen ökat radikalt . ökade den från till . har studerat utvecklingen och funnit att det ekonomiska stödet till barnfamiljer blivit allt mindre utjämnande . Andelen barnfamiljer som skulle ligga under den relativa fattigdomsnivån utan stöd i form av t.ex. barnbidrag, flerbarnstillägg, underhållsstöd och bostadsbidrag ligger ganska . Det är politiken som blivit mindre generös. När barnbidragen höjdes 2018 var det första gången . Det är inte värdigt ett välfärdsland att barn lever i fattigdom. Regeringen bör därför överväga att slå fast en nollvision mot barnfattigdom på samma sätt som man gjort när det gäller till exempel trafikolyckor. För att klara ett sådant åtagande bör man också ta fram en handlingsplan för en jämlik barndom. Barns livschanser ska inte bero på föräldrarnas ekonomiska situation.
mot · H8021569 · 2020-10-02 00:00:00 — Se över möjligheten att begränsa marknadsföring inom spelreklam ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom pågående utredning se över möjligheten att begränsa marknadsföring inom spelreklam och tillkännager detta för regeringen. räknar man med att av befolkningen har spelproblem. Bland unga män har spelproblem. räknas spelmissbruk som en beroendesjukdom. Det klassas inte längre som en impulskontrollstörning, vilket var fallet tidigare. Därmed kan spelmissbruk jämställas med alkohol- och narkotikaberoende. Spelmissbruk kan vara lika förödande som missbruk av alkohol eller narkotika. Missbruket förstör ofta stora delar av missbrukarens liv och det är också vanligt att spelmissbruket får allvarliga konsekvenser för missbrukarens närstående. Spelreklamen har dock ökat explosionsartat , vilket riskerar att göra att allt fler människor fastnar i spelmissbruk. Regeringen bör därför undersöka möjligheterna att införa samma restriktioner för spelreklam som har för alkoholreklam.
mot · H8021570 · 2020-10-02 00:00:00 — Psykiska hälsokontroller i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa psykiska hälsokontroller i skolan och tillkännager detta för regeringen. Allt fler unga mår dåligt. Andelen unga med ångest- eller depressionssymptom har ökat det , enligt . Utvecklingen är skrämmande. Snabbt växande klassklyftor och ett ojämställt samhälle har ökat den psykiska ohälsan. Den otrygga arbetsmarknaden med osäkra och tillfälliga anställningar för unga skapar grogrund för psykisk ohälsa, precis som stressen och pressen i skolan. Skolan är en av de mest effektiva arenorna för att nå unga som mår dåligt. genomförs redan hälsokontroller och hälsosamtal via skolan. Det är bra. Men för att verkligen säkerställa att alla elever får en likvärdig dialog och hjälp när det gäller det psykiska måendet, är det viktigt att se över möjligheten att införa psykiska hälsokontroller via elevhälsan på alla skolor.
mot · H8021571 · 2020-10-02 00:00:00 — Enprocentsregeln om konstnärlig utsmyckning vid byggnation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att verka för stöd till konstnärlig utsmyckning vid byggnation i regi av staten, landstingen, regionerna, kommunerna eller det privata, det som kallas enprocentsregeln, och tillkännager detta för regeringen. finns det en uttalad ambition att låta av byggkostnaden vid nyproduktion eller renovering av offentliga byggnader och platser avsättas till konstnärlig utsmyckning. Hur många av kommunerna som efterlever ambitionen är svårt att säga, eftersom det inte finns någon statistik i ämnet. gjorde en genomlysning och konstaterade att ca en tredjedel av kommunerna följde enprocentsregeln, en tredjedel hade det som mål och en tredjedel inte följde den. Det visade sig att det framförallt var små kommuner som hade svårt att leva upp till denna tumregel. Den offentliga konsten – som alla har tillgång till – är en del av vårt demokratiska samhälle. Alla medborgare, oavsett vem man är eller hur tjock plånboken är, ska ha möjlighet att uppleva konst i sin närmiljö. Enprocentsregeln ger möjlighet till just detta. Det vore önskvärt att denna enprocentsregel gällde så att alla nyuppförda eller renoverade offentliga byggnader och platser också blev en investering i konst. I när vi ser att konsten och konstnärer får stryka på foten är det ännu viktigare. bör därmed ge regeringen i uppdrag att se över möjligheten att verka för en enprocentsregel om konstnärlig utsmyckning vid byggnation. borde krav på inventering införas. har det inte funnits något samlat register över denna konst, och konstsvinn har förekommit. Det är angeläget att den offentliga sektorn på allvar inventerar och tar ansvar för de alster man äger och att åtgärder sätts in mot stölder när de uppdagats.
mot · H8021572 · 2020-10-02 00:00:00 — Åtgärder för rättvis betygsättning och att motverka betygsinflation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder för att motverka betygsinflation och tillkännager detta för regeringen. I skolan ska kunskap och bildning alltid sättas i första rummet. Betyg ska ges för att eleverna har uppnått kunskapskraven, inte för att ge en bra bild av skolan eller för att skolan ska kunna locka till sig fler elever. Det är inte acceptabelt att vissa skolor sätter orättvisa glädjebetyg för att öka sin vinst. Betygsättningen ska vara likvärdig och rättvis. Det är grundläggande att vi kan lita på betygsättningen, den ska inte skilja sig från skola till skola. Därför bör vi se över betygssystemet, för att säkerställa att glädjebetyg inte skapas och för att motverka betygsinflation i skolan.