mot · H8021746 · 2020-10-02 00:00:00 — Högre utbildning och forskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera universitetsutbildningarnas kvalitetsutvärderingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika lärosäten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att resurstilldelningssystemet i högre utsträckning ska utgå från kvalitet och inte kvantitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka styrningen av dimensionering av utbildningar med syfte att minska antagningen till utbildningar förknippade med hög arbetslöshet och öka antagningen till utbildningar med koppling till yrken med låg arbetslöshet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den högre utbildningen måste samverka med näringslivet i högre utsträckning för att möta behoven på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för fler lärosäten att ha en annan form för huvudmannaskap än en statlig myndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att universitet och högskolor i högre grad måste differentieras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lärosätena ska ta del i om- och vidareutbildning av vuxna som vill byta karriär och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra gränshindersproblematiken för tredjelandsmedborgare som vill bo i men arbeta i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för visum för utländska experter, startups och investerare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskningspolitiken i högre grad ska prioritera excellens och nyttiggörande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskningspolitiken ska fördela medel strategiskt och fokuserat till universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektutvärderingar inom forskningen måste öka och tillkännager detta för regeringen. Ökad kvalitet för bättre konkurrens Kvaliteten på de svenska universitets- och högskoleutbildningarna måste öka. Ökad kvalitet har ett egenvärde i sig men är också viktigt i förhållande till hur de svenska utbildningarna mäter sig med exempelvis utbildningar. I väljer de svenska studenterna inte bara mellan de regionala högre utbildningar som står till buds; de väljer också mellan de danska utbildningarna. I detta val blir kvaliteten på de svenska utbildningarna särskilt viktig. För att öka kvaliteten på universitets- och högskoleutbildningarna bör bedömningen av vad som är god kvalitet reformeras. Kvaliteten ska bedömas och utvärderas utifrån akademiska framgångar, men i bedömningen bör till exempel också ingå hur väl studenterna lyckas efter avslutad utbildning när det kommer till arbete inom examensområdet samt antalet lärarledda timmar på utbildningen. Utgångspunkten för kvalitetsutvärderingarna måste vara resultatbaserad. För att enkelt kunna jämföra olika utbildningars kvalitet bör en rankinglista av utbildningar och kurser införas. Denna rankinglista ska vara offentlig och tillgänglig. Konkurrenskraftiga och autonoma universitet och högskolor Resurstilldelningssystemet är baserat på antalet helårsstudier och helårsprestationer, dvs. hur många studenter som klarar att prestera 60 högskolepoäng under ett läsår. Systemet premierar inte kvalitet utan snarare att studenterna ska klara sina tentor. Kvalitet måste vara ledordet vid tilldelning av resurser. Styrningen bör utgå från vad som ska uppnås och inte hur det uppnås. På samma sätt som själva kvalitetsbedömningen måste reformeras, måste även de parametrar som ingår i kvalitetsbedömningen vara vägledande vid ersättningen till universiteten. Det handlar bland annat om anställningsbarheten, kopplingen mellan utbildning och näringslivet och antalet lärarledda timmar. Likaså bör det utredas om det är möjligt att utbildningens kvalitet i en internationell jämförelse ingår i underlaget för resurstilldelningssystemet. Genom denna förändring uppnås större självbestämmande för universiteten som styrningen effektiviseras. Lärosätena bestämmer i stort sett själva över dimensioneringen av utbildningarna. Utbudet ska enligt regleringsbrevet svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Så som beskrivits ovan baseras de statliga anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå på antalet registrerade studenter och deras poängproduktion. Konsekvensen av detta blir att studenternas efterfrågan har mycket stor betydelse för dimensioneringen av utbildningen. Företrädare för arbetsmarknaden har i ljuset av detta framfört att den högre utbildningen inte i tillräckligt stor utsträckning avseende dimensioneringen tar hänsyn till arbetsmarknadens behov. I genomfördes dimensioneringsreformer och detta har fått effekt på utbildningarna. Med som föregångare bör även se över hur dimensioneringen kan förändras på så sätt att platserna på högre utbildning i större utsträckning anpassas efter arbetsmarknadens behov. Utöver detta måste den högre utbildningen i högre utsträckning samverka med näringslivet och utbildningarna måste möta behoven på arbetsmarknaden. Exempelvis saknas attraktiva utbildningar inom it som fokuserar så som AI. Ett flertal utredningar har berört möjligheten för lärosätena att byta juridisk form från myndigheter till exempelvis stiftelser eller en ny typ av juridisk person. olika lärosäten skiljer sig i både förutsättningar och behov, och en omvandling av samtliga lärosäten är förmodligen varken önskvärd eller tänkbar. Däremot skulle det vara både tänkbart och möjligt att fler universitet ges möjlighet till en annan form av huvudmannaskap än statlig myndighet. Erfarenheterna från i , och visar att ett annat huvudmannaskap lett till ökad autonomi och mer självständighet för högskolorna jämfört med de lärosäten som är statliga myndigheter. Universiteten och högskolorna måste också tydligare differentieras. Högskolorna i måste sluta att användas som i huvudsak en arbetsmarknadsåtgärd. Särskilt högskolorna bör i högre grad fokusera på yrkesutbildningar och därmed bli rena yrkeshögskolor. Detta skulle också gynna en mer fokuserad och differentierad forskning. Med det sagt finns det också goda exempel där högskolor lyckats väl. Ett sådant är som varit framgångsrik i att få ekonomer i arbete, bland annat genom samarbete med näringslivet. Vår befolkning lever allt längre och detta ställer krav på en flexibel arbetsmarknad. Det ställer också krav på ett flexibelt utbildningssystem för att kunna vidareutbilda sig och ombilda sig under senare delen av livet. Den högre utbildningen borde vara en del i denna om- och vidareutbildning. I infördes det ett nytt utbildningsprogram som gör det möjligt för studenter att ta en yrkesexamen (erhvervskandidat) på deltid som de arbetar vid sidan om studierna. Med inspiration från bör även högre utbildning hjälpa till i den omställning som ett längre arbetsliv medför. En utredning bör därför tillsättas för att se på vilket sätt denna uppgift ska tilldelas lärosätena, t.ex. om det ska göras inom ramen för styrningen av lärosätena och hur detaljerad en sådan styrning ska vara. En viktig förutsättning för konkurrenskraft är landets förmåga att attrahera utländska experter och forskare. De tillför och sprider kompetens till det svenska samhället och bidrar genom detta till att långsiktigt stärka styrkepositioner inom företagande, teknik, innovationer och forskning. infördes en möjlighet till skattelättnad för utländska nyckelpersoner, den så kallade expertskatten. kompletterades lagstiftningen med en förenklingsregel. Rapporter visar dock att expertskatten i inte fungerar lika bra som i . De danska expertskattereglerna för forskare är mer generösa än de svenska. Antalet forskare och nyckelpersoner som utnyttjar expertskatten i är betydligt fler än i . I sammanhanget ska man beakta att är ett större land och har fler stora företag än . med fokus på experter, forskare och specialister menar att skälen kan vara att inkomstgränsen för att ansöka om expertskatt är högre i samt att den danska expertskatten gäller än i . För att förbättra möjligheterna att attrahera utländska experter, specialister och forskare till den svenska arbetsmarknaden och till svenska företag bör skattelättnaden för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner ses över – både avseende den tidsperiod som skattelättnaden kan användas samt avseende den inkomstgräns som reglerar vilka som kan ansöka om skattelättnad. konkurrenskraft är beroende av att vi kan attrahera spetskompetens. Utöver den svenska expertskatten så finns även andra hinder för utländska forskare att vara verksamma i , nämligen gränshindersproblematiken för tredjelandsmedborgare vid arbete och bostad i respektive . ESS i har sin databasbearbetning från ESS i . Det innebär för vissa att arbete och boende är förlagt i två olika länder. Forskarna och experterna kommer inte bara från EU utan också från resten av världen, tredjelandsmedborgare, och detta innebär ett nytt perspektiv på gränshindersproblematiken i ett större perspektiv inte minst med tanke på och brexit. De svenska lagar och regler som ger förutsättningar för utländsk arbetskraft, gästforskare och sekondering är avgörande för hur framgångsrika svenska lärosäten och företag blir med att nyttja anläggningen ESS och i . Eftersom detta berör ett stort antal personer som behöver komma till för att säkra den svenska kapitaliseringen av anläggningarna, är detta av yttersta vikt. Inom ramen för Cross Border Science and Society har delprojektet använt forskares tidigare erfarenhet kopplat till myndigheter för att lösa ut gränshindersfrågor. Det har i resulterat i en ny dansk lag för ESS-anställda som går under benämningen lex ESS. Det är viktigt att bygga vidare på erfarenheterna från kartläggning inom projektet och göra det enkelt och friktionsfritt för personer som rör sig över världen och kommer till ESS i inom ramen för europeiskt forskningsinfrastrukturkonsortium (). Internationella forskare ska vilja vara verksamma i . Då är det viktigt att attrahera och behålla kompetenta och kunniga personer som sköter och använder ESS och . Det är en nyckelfaktor för det svenska utbytet av anläggningarna. För att attrahera särskilda talanger till bör även våra visumregler ses över. måste personer som vill arbeta i ha en anställning innan de kan resa hit för att arbeta. Att söka jobb på avstånd kan vara förenat med stora svårigheter. Det bör därför införas särskilda talangvisum, så att högkvalificerade personer kan komma till och söka jobb på plats. För att dessutom underlätta för den som vill starta företag och investera här, bör också särskilda visum för exempelvis startups och investerare införas. Inspiration bör hämtas från andra länder, till exempel och . För att stå sig i den internationella konkurrensen måste arbeta fokuserat kring forskningspolitiken och vilken inriktning man vill att forskningen i ska ha. I andra länder ser man tydligare inriktningar och prioriteringar kring forskning där excellens och relevans värderas högt. Vi tror att excellens och nyttiggörande inom forskningen går hand i hand och att sådana prioriteringar tydligare måste komma till uttryck inom ramen för forskningspolitiken. Det betyder i förlängningen att forskningsmedel i högre utsträckning måste tilldelas fokuserat och strategiskt till universitet och högskolor och inte smetas ut på alla dessa institutioner. Därtill vill vi se att forskningen i högre grad präglas av effektutvärderingar. I en studie , Effektutvärderingar i doktorsavhandlingar, går det att läsa att av de 1 402 granskade avhandlingarna inom sju vetenskapliga discipliner innehöll studier av sociala interventioners effekt. Inom pedagogik var det enbart av de granskade avhandlingarna som studerade pedagogikens effekter, och inom kriminologi var andelen noll. De granskade avhandlingarna lades fram . Att forskningen inom socialt arbete inte inriktas på utvärdering av politiska beslut och sociala interventioner försvårar för beslutsfattare att fatta evidensbaserade beslut. Effektutvärderingar inom forskningen måste därför öka. Noria Manouchi (M) Boriana (M)