mot · H8023302 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om dubbla straff för kriminella som begått gängrelaterad brottslighet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet till visitationszoner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt införa en möjlighet att döma till vistelseförbud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara straffbart att vara med i ett kriminellt gäng och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge polisen kraftigt förstärkta möjligheter till avlyssning och övervakning av gängmedlemmar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny huvudregel i sekretesslagstiftningen som innebär att myndigheter ska dela all relevant information med polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla relevanta myndigheter ska delta aktivt i det brottsbekämpande arbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler LVU-omhändertaganden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler gängmedlemmar ska utvisas från – oavsett om de dömts för brott – och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett system med anonyma vittnen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka gränsen för obligatorisk häktning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka gränsen för när hemliga tvångsmedel får användas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt gräns för när hemlig rumsavlyssning får användas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åklagare ska kunna fatta interimistiska beslut om hemlig rumsavlyssning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik och dagens förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ratificera cybercrimekonventionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra reglerna kring hemlig övervakning av elektronisk kommunikation och hemliga tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge polisen möjlighet att besluta om s.k. zonförbud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att klara upp fler brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens hundresurs för att hitta fler vapen och narkotika och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga polisens möjlighet att betala ut tipspengar, särskilt i syfte att komma åt fler illegala vapen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera den lagstiftning som infördes om strafflindring vid medverkan till utredning av egen brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör bli straffbart att lämna falskt alibi i polisförhör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera brott mot lagen om brandfarliga och explosiva varor på försöks-, förberedelse- och stämplingsstadiet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för personer som ertappas med sprängmedel på allmän plats och i kriminella miljöer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre tillsyn och kontroll av sprängmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa krav på DNA-märkning av kommersiella sprängmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka möjligheterna till vård för dem som missbrukar narkotika, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler missbrukare ska kunna dömas till kontraktsvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler unga missbrukare behöver få tvångsvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om specialiserade narkotikapoliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att distansutmätning ska kunna ske i betydligt fler fall än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att i större utsträckning utmäta även tillgångar som kriminella har fått i skadestånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bestämmelserna kring beslag i syfte att utöka möjligheterna att beslagta brottsvinster från gängkriminella och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyldighet att registrera personuppgifter vid köp av kontantkort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt exitprogram för gängmedlemmar med obligatoriskt deltagande för dömda gängkriminella och villkora den villkorliga frigivningen med deltagande i detta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ges ytterligare verktyg att dra in de ersättningar som dömda gängmedlemmar uppbär och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till permission bör dras in för det fall den dömde inte deltar i exitprogrammet samt om att den dömda gängmedlemmen vid en pågående gängkonflikt inte bör få permission alls och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna till kamerabevakning och om att samhällets och allmänhetens intresse av trygghet och av att brott upp ska ges en ökad tyngd då ny lagstiftning om kamerabevakning utformas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att utreda om tillståndsplikten för att bedriva kamerabevakning bör slopas för kommuner och regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelbundet samordna det myndighetsgemensamma arbetet mot grov organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka de s.k. aktionsgrupperna som agerar inom ramen för den myndighetsgemensamma satsningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ungdomshäkten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om de som dömts till sluten ungdomsvård och de som är omhändertagna med stöd av LVU bör vara placerade på olika Sis-institutioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten att begränsa tillgången till elektronisk kommunikation på Sis-hemmen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över maxlängden på den slutna ungdomsvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om sluten ungdomsvård bör förekomma som påföljd i fler fall och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om fängelse bör kunna utdömas i de fall en ungdom återfallit i brottslighet för vilken sluten ungdomsvård dömts ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över innehållet i ungdomsvården för att uppnå större likvärdighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permission från sluten ungdomsvård bör aktualiseras först efter att verkställigheten av den slutna ungdomsvården skett och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permission från sluten ungdomsvård vid gängbrottslighet bör aktualiseras först om den dömde deltar i avhopparprogram, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att eftervården av de som dömts till sluten ungdomsvård måste förbättras och att övervakning ska vara möjligt och tillkännager detta för regeringen. har tillbaka stora problem med brottslighet kopplade till kriminella uppgörelser. Enligt polisen finns det runt 5 000 kriminella aktörer och 200 kriminella gäng i . Vi har 60 områden som klassas som utsatta och misstron mot samhället är stor och på många platser är polisen inte välkommen i området. Narkotikahandel bedrivs på öppen gata, koncentrationen av kriminella är hög och handgranater används i både uppgörelser mellan kriminella och i attacker riktade direkt mot polisen. På vissa håll växer parallella samhällsstrukturer fram som på allvar hotar samhällskontraktet. Kriminaliteten hotar inte bara enskilda människors liv utan hela det svenska samhällskontraktet. Det skadar det förtroende och den tillit som vårt samhällsbygge vilar på. Med sitt våldskapital skapar gängen parallellsamhällen där människor inte vågar vittna och staten är allt mer frånvarande. Allt yngre barn rekryteras som spejare, hantlangare och ibland till och med mördare – i stället för att gå i skolan. De som drabbas hårdast av gängens våld är vanliga människor som vill göra rätt för sig. I värsta fall är det barn som faller offer. har därför föreslagit en politisk mobilisering mot den grova kriminaliteten och de kriminella gängen. Inte beredningar, rundabordssamtal eller kommissioner – utan en mobilisering för att fatta de nödvändiga besluten som inte har fattats. Inriktningen måste vara glasklar: Vi ska gripa och ställa gängmedlemmarna inför rätta, och vi ska få bort dem från våra gator. Gängkriminaliteten måste bekämpas med flera olika typer av åtgärder. Polisen måste vara närvarande i de utsatta områdena och rekryteringen av nya gängmedlemmar måste stoppas. Detta kräver betydande resurstillskott till och ett frigörande av polisiära resurser för att förstärka lokalpolisområdena, skarpare lagstiftning och bättre verktyg för de brottsbekämpande myndigheterna. Men det kräver också en generell politik för att bryta utanförskapet och skapa framtidstro i utsatta områden. Medborgarnas grundläggande rätt till trygghet ska gälla alla oavsett var i landet man är bosatt. Det är ohållbart att kriminella tillåts ta över hela bostadsområden. Det är av yttersta vikt att samhället återtar de områden där kriminaliteten har blivit dominerande. För att bidra till att återupprätta förtroendet hos de boende i dessa områden är det väsentligt med en kontinuerlig polisiär närvaro. För att minska den organiserade brottsligheten måste också nyrekryteringen till de kriminella nätverken motverkas. Därför är insatser mot mängdbrott, narkotikahantering med mera centralt, eftersom det är där nätverken rekryterar och har sina hantlangare. Gängvåldet är ett större hot mot än vad någon nu aktiv svensk politiker har varit med om. Brottsligheten är systemhotande. Det kräver bland annat att lagar och verktyg som kan användas mot terrorister också bör kunna användas mot de kriminella gängen. går fram med ett samlat program av mönsterbrytande reformer för att stoppa de kriminella gängen. Dubbla straffen för gängkriminella har länge drivit på för att införa en gängbestämmelse som kan leda till dubbla straff för vissa brott som har ett samband med uppgörelser i kriminella grupperingar. En sådan typ av straffskärpningsgrund finns i . Exempel på brott som skulle kunna aktualisera tillämpning av gängbestämmelsen är misshandel, rån, olaga hot, olaga frihetsberövande, utpressning, hot och våld mot tjänsteman samt övergrepp i rättssak. Även vid vissa andra brott ska gängbestämmelsen kunna aktualisera strängare straff. Polisen har möjlighet att visitera personer bland annat för att söka efter vapen och andra farliga föremål. Det förutsätter dock i regel en konkret brottsmisstanke. För att hitta fler illegala vapen bör de brottsbekämpande myndigheterna ges bättre möjligheter att, och vid vissa platser, visitera personer i syfte att söka just efter vapen. vill ge polisen möjlighet att, efter beslut från åklagare, upprätta visitationszoner där polisen ges utökade befogenheter att söka efter vapen och handgranater på människor och i fordon. Ett beslut om att upprätta en visitationszon får endast fattas när det finns en beaktansvärd risk för att illegala vapen finns i eller kommer transporteras genom ett visst område. Zonerna ska vara tillfälliga och begränsade till ytan och fungera ungefär som en trafikkontroll men såväl på en viss väg som exempelvis kring en viss plats. Det ska inte krävas någon konkret misstanke om brott för att kontroll ska kunna ske. Kontrollen får därigenom mer karaktären av en stickprovskontroll. Syftet med visitationszonerna är att skapa ytterligare möjligheter till effektiva insatser för att förebygga olaga vapeninnehav och allvarliga våldsbrott. Inför vistelseförbud som en särskild och egen påföljd För att motverka kriminella grupperingar vill vi införa en ny sanktion för den som har begått brott – vistelseförbud. Vistelseförbud ska kunna aktualiseras för personer som har anknytning till kriminella grupperingar och som har begått upprepad brottslighet. Ett vistelseförbud ska innebära ett förbud mot att vistas i ett visst geografiskt område efter avtjänat fängelsestraff. Att överträda vistelseförbud ska vara straffbart. Det ska vara straffbart att vara med i ett kriminellt gäng föreslår att det införs ett straffrättsligt förbud mot att delta i eller ha samröre med en kriminell organisation. Det skulle leda till att fler gängmedlemmar döms till fängelsestraff och dessutom ge Polisen nya möjligheter att agera mot gängen. Med gäng avses grupperingar som begår allvarliga brott, i första hand grova våldsbrott. Men det kan också handla om annan brottslighet, såsom grova narkotikabrott eller systematiska förmögenhetsbrott. Ett exempel på vad som kan utgöra ett deltagande i ett kriminellt gäng är att upprätta vägspärrar eller anordna möten där olika kriminella gäng deltar. Förslaget har bland annat tagit fasta på den nya lag som finns för att stoppa terrorister: förbud mot samröre med en terrororganisation. Kraftigt förstärkta möjligheter att avlyssna och övervaka gängmedlemmar föreslår att det ska vara möjligt att sätta in hemlig avlyssning, dataavläsning och kameraövervakning (s.k. ”hemliga tvångsmedel”) mot aktiva gängmedlemmar innan de begår brott, för att stoppa dem. En sådan möjlighet finns enligt den s.k. preventionslagen. Den begränsar sig dock i huvudsak till terrorist- och spioneribrott. vill vidare sänka gränsen för när hemliga tvångsmedel ska kunna användas i brottsutredningar, genom att den s.k. utredningslagen ska omfatta grova brott som begås inom ramen för gängkriminalitet. Utredningslagen ger de brottsbekämpande myndigheterna särskilda möjligheter att använda hemliga tvångsmedel i samband med utredningar som rör annan typ av systemhotande brottslighet. Dessutom vill sänka kraven för när den s.k. inhämtningslagen får användas. Enligt inhämtningslagen får de brottsbekämpande myndigheterna inhämta uppgifter från teleoperatörer bland annat om vilka mobiltelefoner som funnits i ett viss geografiskt område i syfte att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet. krävs som huvudregel att det rör sig om brott med minimistraff om fängelse . vill sänka det till . De rättssäkerhetskrav som finns i dagens lagstiftning bör även gälla de nya möjligheter att använda tvångsmedel som nu föreslår. Till exempel ska tillstånd att använda hemliga tvångsmedel normalt prövas av domstol. Inför en ny huvudregel i sekretesslagstiftningen som innebär att myndigheter ska dela all relevant information med polisen Enligt dagens regler får myndigheter som utgångspunkt inte dela information med polisen, men det finns flera undantag. Dagens regelverk fungerar dåligt, eftersom det råder stor osäkerhet hos myndigheterna om när och hur undantagen kan tillämpas. menar att ribban för när information delas mellan myndigheter i brottsbekämpande syfte måste sänkas. Det är också centralt att de osäkerhetsmoment som följer av dagens komplicerade regelverk undanröjs: Oro för att göra fel får inte stoppa myndigheter från att göra allt som är möjligt för att förhindra kriminalitet, i synnerhet gängvåld. Därför bör det införas en ny huvudregel i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att myndigheter får dela uppgifter i sin verksamhet med polisen och andra brottsbekämpande myndigheter om det behövs för att förhindra eller utreda brott som kan leda till fängelse. Sedan får preciserade undantag införas för uppgifter där det intresse som sekretessen ska skydda är så starkt att det överhuvudtaget inte – eller endast under vissa förutsättningar – bör delas med polisen och övriga brottsbekämpande myndigheter. Det ökade informationsutbytet bör kombineras med en utökad tillsyn. Nya regler för att underlätta informationsutbyte för samverkan mot terrorism trädde i kraft så sent som – vi måste nu applicera samma typ av åtgärder mot gängkriminaliteten. Axel mot axel – Nya riktlinjer till alla relevanta myndigheter att aktivt delta i det brottsbekämpande arbetet står de brottsbekämpande myndigheterna i många fall alltför ensamma i arbetet mot kriminaliteten. Även om samverkan förekommer, kan mycket mer göras. Samhället måste gemensamt vända utvecklingen. Fler myndigheter behöver bidra mer proaktivt till brottsbekämpningen, och därigenom stödja polisen och andra brottsbekämpande myndigheters uppdrag. vill införa ett tydligt krav för samtliga relevanta myndigheter att aktivt vidta åtgärder för att bekämpa brott och motverka missbruk inom respektive myndighets verksamhetsområde. Det bör ske genom tillägg i regleringsbreven så att det blir tydligt att respektive myndighet ska arbeta med att förebygga och avslöja brott samt aktivt bistå polisen och andra brottsbekämpande myndigheter i deras brottsutredningar. Till exempel bör samtliga myndigheter som betalar ut olika former av bistånd och ersättningar ges ett tydligt uppdrag att motverka bidragsbrott och annat missbruk. Vidare föreslår att fler myndigheter ska ingå i den myndighetsgemensamma samverkan mot grov organiserad brottslighet. Bland annat bör , , , , Inspektionen för vård och omsorg, , , och i ingå i satsningen. Ytterst är det staten som avgör vad myndigheterna ska arbeta med och som också fördelar medel. I grunden är det vår uppfattning att arbetet mot brottsligheten måste prioriteras från samtliga relevanta håll, givet den utveckling som pågått . har i sin granskningsrapport arbete mot organiserad brottslighet – brister i styrning och uppföljning gått igenom hur det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet fungerat, samt hur styrningen från regeringen har fungerat gentemot myndigheterna i detta avseende. är rapportens iakttagelser och slutsatser oroväckande. Bland annat konstaterar att styrningen från regeringen gentemot myndigheterna har varit bristfällig samt att ingen av de tolv myndigheterna som ingår i samarbetet hade någon skrivning som avser arbetet i sitt regleringsbrev . Av rapporten framkommer vidare att flertalet myndigheter anser att regeringen inte har tydliggjort hur de ska prioritera arbetet mot organiserad brottslighet i förhållande till övrig verksamhet och att ingen regelbunden samordning eller uppföljning av respektive myndighets del genomförs av regeringen. En av slutsatser och rekommendationer är att regeringen ska styra myndigheterna mot de mål som har satts upp samt regelbundet följa upp det myndighetsgemensamma arbetet för att se till att verksamheten når sina mål. Vidare menar att regeringen regelbundet bör följa upp det myndighetsgemensamma arbetet för att se till att verksamheten når sina mål. Det myndighetsgemensamma arbetet mot den organiserade brottsligheten är en viktig pusselbit för att få bukt med de problem som gängkriminalitet och annan organiserad brottslighet utgör i . Det är ett kostnadsdrivande arbete som myndigheterna själva uppskattat har uppgått till en kostnad på –2018. Det är därför av stor vikt att arbetet fungerar på ett effektivt och tillfredsställande sätt och uppmanar regeringen att agera utan dröjsmål. Regeringen anger i sin skrivelse att en ökad styrning av arbetet inte är nödvändig i den utsträckning som föreslår. Med utgångspunkt i de slutsatser som för fram delar inte regeringens bild. För att förbättra det gemensamma arbetet och för att se till att målen uppnås är det viktigt att styrningen och uppföljningen fungerar fullt ut. anser dessutom att det är av stor vikt att regeringen tar slutsatser och rekommendationer på allvar och åtgärdar de framkomna bristerna i samordningen och styrningen av myndigheternas arbete. Det är helt nödvändigt i ett läge där gängbrottsligheten blir allt råare och våldet har nått historiskt höga nivåer i . Enligt Polisen finns ett 40-tal släktbaserade kriminella nätverk i som ägnar sig åt organiserad brottslighet. I dessa nätverk är inte individen viktig – klanen går först. Där fostras barn till att ta över den organiserade brottsligheten och det saknas ambitioner att bli en del av samhället. Mot denna bakgrund vill se omedelbara omhändertaganden enligt LVU för barn som växer upp i kriminella miljöer, såsom släktbaserade kriminella nätverk. Staten kan inte se på när barn redan från födseln fostras in i en kriminell livsstil av sina föräldrar på ett fullt medvetet och målinriktat sätt. Enligt dagens lagstiftning kan ett omhändertagande enligt LVU vara aktuellt för unga som lever i sammanhang med stora risker för deras hälsa och utveckling skadas. Att växa upp i en familj som ägnar sig åt organiserad brottslighet kvalificerar sig alltså inte sällan för ett omhändertagande. Problemet är dock att det sker i för få fall. För att åstadkomma fler omhändertaganden enligt LVU bör följande åtgärder vidtas: En anledning till att omhändertaganden sker för sällan är kostnaden. Det är i huvudsak statens uppgift att upprätthålla lag och ordning, inte kommunernas, och staten bör därför stå för en större del av notan . Staten måste ställa tydligare krav på att fler barn i riskmiljöer ska omhändertas. Det handlar både om en tydligare styrning men också att, vid behov, ändra i regelverken. De brottsbekämpande myndigheterna måste användas vid behov. Polisen har ofta god kännedom om vilka barn som växer upp i kriminella miljöer. vill därför att åklagare ska kunna ansöka och fatta beslut om omhändertagande enligt LVU. har bara socialnämnden behörighet att göra en sådan ansökan. Fler gängmedlemmar ska utvisas från oavsett om de döms för brott Varje stat har en rätt att kontrollera utlänningar vad gäller inresa, vistelse och utvisning. Av utlänningslagen framgår att den som saknar svenskt medborgarskap och döms för brott får utvisas ur och förbjudas att återvända hit inom . Dagens praxis innebär dock att få utländska medborgare utvisas från , trots att de döms för allvarlig brottslighet. Det gäller bland annat de slags brott som inte sällan begås inom ramen för den organiserade brottsligheten. Av de utländska medborgare som är folkbokförda i och döms för mord utvisas . För rån är motsvarande andel och för grov misshandel . De låga sifforna beror bland annat på att alltför stor hänsyn tas till personens anknytning till när frågan om utvisning bedöms. Detta vill ändra på.