mot · H8022026 · 2020-10-05 00:00:00 — Bostadsbidraget är ett av de viktigaste instrument som finns för att komma tillrätta med fattigdom då bidraget riktas särskilt till dem som har det svårast. För att stärka de mest behövande barnfamiljerna vill vi därför uppdra till regeringen att stärka bostadsbidraget. 8.2 Återkrav av bostadsbidrag Ett problem kopplat till bostadsbidraget är att familjer, trots att de uppgivit korrekt information vid ansökningstillfället, plötsligt kan bli återbetalningsskyldiga om inkomsten efterhand förändras. I vissa fall kan detta leda till att ett större belopp plötsligt ska återbetalas trots att privatekonomin redan är ansträngd. har gjort en granskning kring problemen i rapporten ”Återkrav av bostadsbidrag – lätt att göra fel” (RiR 2018:4). Där framkommer bland annat att saknar tillräckliga förutsättningar för löpande kontroller och rimlighetsbedömning av den bidragsgrundande inkomsten. bedömer att det saknas förutsättningar för att komma till rätta med problematiken inom ramen för nuvarande regelverk för bostadsbidrag. Enligt rapporten har problemet med återkrav varit känt utan att det har genomförts några effektiva åtgärder vad gäller vare sig regelverket eller regeltillämpningen. Regeringen har tillsatt en utredning som ser över bostadsbidraget, bland annat genom att föreslå åtgärder för att begränsa risk för skuldsättning inom bostadsbidrag. Det är för oss sverigedemokrater angeläget att regeringen skyndsamt tar vara på utredningens resultat när det arbetet slutförts. 8.3 Avskaffa krav på boyta för rätt till umgängesbidrag Föräldrar som ej är sammanboende men som har vårdnad/umgänge bör ges likvärdiga möjligheter att ta del av de välfärdsbidrag som finns kopplade till familj. En förälder som ej har sina barn skrivna hos sig har rätt till bostadsbidrag genom att uppfylla krav som inte gäller för boendeföräldern eller för de med växelvis boende. Det vill säga att om du är förälder och har barnen , så är kraven att du ska ha en bostad om minst 40 kvm med minst två rum och kök. Enligt tolkning ska dessutom umgänget vara som minst för att föräldern inte ska riskera att förlora sitt bidrag. För att minimera konfliktytor är det vår mening att regelverket ska vara detsamma gällande bostad, vilket också stöds av . 9 Ett hållbart system för underhållsbidrag och underhållsstöd Utgångspunkten bör vara att föräldrar som har ekonomisk möjlighet bidrar till barnets försörjning och betalar underhållsbidrag utan att staten och går in som mellanhand och betalar ut ett underhållsstöd. måste barnets bästa garanteras, så att barnet eller barnen i fråga inte drabbas på grund av att den bidragsskyldiga föräldern ej bidrar till barnets försörjning. Underhållsstödet har stärkts och åldersdifferentierats. Dock är det fortfarande så att skillnaden mellan bidrag och stöd kan vara förhållandevis stor, vilket kan utgöra ett skäl för konflikt mellan föräldrarna. Likaså skiljer sig beräkningsgrunderna mellan bidraget och stödet åt. Det kan göra att en boförälder med höga inkomster kan få rätt till underhållsstöd när den bidragsskyldiga föräldern inte har någon eller en låg betalningsförmåga, trots att ett faktiskt behov av underhåll till barnet egentligen saknas. De båda parallella systemen bör därför utredas så att de bättre harmoniseras samt blir mer hållbara och mindre konfliktdrivande. Den 6‑månadersregel som infördes där samtliga ärenden inom underhållsstöd ska prövas av har sin utgångspunkt i att fler föräldrar ska komma överens och hantera underhållet själva, vilket är positivt, och vi menar att det ytterligare ska tydliggöras att föräldrar själva har ansvaret för barnets försörjning. 6‑månadersregeln har kritiserats och har kommit att bli problematisk i de fall föräldrar ej kommer överens och i synnerhet i de ärenden där samarbetssvårigheter eller hot och våld finns med i bilden. Att föräldrar i konflikt tvingas hantera underhållet själva får även negativa konsekvenser ur ett jämställdhetsperspektiv, då majoriteten av boföräldrarna är kvinnor och bidragsföräldrarna är män. Med andra ord har regeringen försämrat kvinnors inverkan på sin egen ekonomi i och med införandet av reformen i dess nuvarande form. Vi menar därför att särskilda skäl-ärenden som en gång har prövats enligt 6‑månadersregeln ska prövas mer sällan samt att ärenden som är ständigt återkommande men som inte anses ha särskilda skäl, exempelvis en ovilja att sköta underhållet till boföräldern, ska hanteras på ett likvärdigt sätt, dvs prövas mer sällan. Vidare bör det utredas vilka konsekvenser som bör åläggas föräldrar som underlåter att betala underhållsbidrag eller underhållsstöd. Tills dess att en utredning gjorts av de båda parallella systemen menar att regeringen istället för nuvarande höjning av stödet bör stärka underhållsstödet genom att det indexeras och kopplas till inflation och följer prisutvecklingen på årsbasis. Att adoptera är en fantastisk möjlighet att bli förälder, bilda familj och välkomna en ny medlem till familjen. Det är också en möjlighet och en ljusglimt för de barn som saknar familj att få en trygg och familjär uppväxt. Det är varje barns rätt. är det viktigt att varje adoption alltid utgår från barnets bästa och intressen i första rummet. Adoptioner är reglerade i lagar och konventioner och att har säkra internationella adoptioner är för oss prioriterat. Adoptionerna från får inte upprepas där barn togs från sina föräldrar och adopterades mot deras vilja och kännedom. Staten måste så långt som möjligt garantera att varje adoption sker på ett lagligt och etiskt sätt. Det adoptionsbidrag som kan sökas hos vid internationella adoptioner har varit oförändrat . Då bidraget infördes var det för att även hushåll med svag ekonomi skulle ha möjlighet att adoptera. Kostnaden för adoptioner har stigit markant och bidraget har inte följt med i samma utsträckning. Det försämrar förutsättningarna för främst resurssvaga hushåll att adoptera vilket blir tydligt i ”Att adoptera, en ekonomisk fråga” (2016:9), som visar på att det är de med hög inkomst som i huvudsak adopterar. Ett stärkt bidrag har en omfördelande effekt som gör att även hushåll med medelinkomst eller låg inkomst får en större benägenhet att adoptera. Vi vill se ett stärkt adoptionsbidrag så att fler barn kan ges en trygg famn. har dessutom antalet adoptioner sjunkit markant. har antalet internationella adoptioner minskat med , från 610 st. till 190 st. enligt statistik från MFoF. Minskningen av antalet förmedlade barn påverkar den ekonomiska situationen för de auktoriserade organisationerna. Det skulle kunna innebära att behovet av att förmedla tar större utrymme än vad som skulle vara önskvärt. Det vill säga att barnets bästa blir sekundärt då beroendet av intäkter tar ett stort fokus för organisationens överlevnad samt för att kunna behålla den kompetens som förväntas. Vi vill därför uppdra åt regeringen att tillsätta en utredning som tittar på hur en mer kvalitetssäker finansiering av adoptionsverksamheterna kan se ut. 11 Stärka pensionen under föräldraledighet och deltidsarbete Pensionsrätt för barnår infördes i syfte att stärka pensionen under föräldraledighet samt under förälders lagliga rätt till deltidsarbete . Nuvarande reform gör att låginkomsttagare faktiskt tjänar in pension vid föräldraledighet medan medel- och höginkomsttagare blir kompenserade till viss del. En större ekonomisk förlust gör främst de som är anställda inom privat sektor utan tjänstepension. I samband med familjebildande har föräldrar rätt att gå ner i arbetstid fram till dess att barnet fyller . Här hänger inte reformen med. Den grupp som förlorar mest på detta är deltidsarbetande föräldrar som endast har pensionsrätt . Vi menar att det är högst rimligt att de båda reformerna harmoniseras så att rätten till att ge barnårsrätt fram till dess att barnet fyllt utreds. Det skulle kompensera pensionsbortfallet i högre utsträckning för de föräldrar som väljer att gå ner till deltid. Vi ser också en viss problematik med att det inom nuvarande regelverk endast beviljas barnårsrätt för föräldern som har lägst årsinkomst. Rimligen borde den förälder som är föräldraledig ges rätt till pensionsrätt oavsett de båda föräldrarnas årsinkomster inte minst för att uppmuntra till delaktigt föräldraskap och ansvarstagande. Föräldraledighet och deltidsarbete anses generellt vara betydande skäl till att kvinnor har lägre inkomst jämfört med män under arbetslivet, vilket senare leder till ojämställda pensioner. Det är också ett återkommande argument i debatten om reserverade föräldramånader. Istället för att begränsa föräldrars valmöjlighet är det viktigt att föräldrar ges ökat utrymme att forma vardagen med så likställda ekonomiska förutsättningar som möjligt under föräldraledigheten samt vad gäller framtida pension. Så utifrån ett jämställdhetsperspektiv finns det därför skäl att reformera barnårsrätten för att göra den till ett något mer effektivt verktyg för att höja kvinnors jämförelsevis låga pensioner samt att den förälder som är föräldraledig eller arbetar deltid kompenseras med pensionsrätt. vill uppdra till regeringen att utreda barnårsrättens längd samt andra åtgärder för att effektivt stärka pensionen för den förälder som är föräldraledig och/eller arbetar deltid under småbarnsåren oavsett vilken sektor man arbetar inom. Föräldraledighet och deltidsarbete som beror på vård av barn anses generellt vara betydande skäl till att kvinnor har lägre inkomst jämfört med män under arbetslivet, vilket senare leder till ojämställda pensioner. Utifrån ett jämställdhetsperspektiv finns därför skäl att utöka och stärka barnårsrätten för att skapa mer likställda förutsättningar till en jämställd pension oavsett vem som tar ett större ansvar för barn och hem under småbarnsåren. Barnen är vår framtid och en investering i deras trygghet är något som ska värderas högre snarare än bestraffas. Det kan lägga grunden för både jämställdhet och valfrihet och minska stressen för barnfamiljer som försöker få sitt livspussel att gå ihop. Det menar vi i sin tur kan förebygga det ökade antalet sjukskrivningar under småbarnsåren som framför allt drabbar kvinnor. 12 Barnpension och efterlevandestödet Barnpension är ett ekonomiskt stöd som betalas ut automatiskt till barnet i de fall både barn och den förälder det gäller var bosatta i för dödsfallet. I de fall där föräldern inte anses vara bosatt i krävs en ansökan för efterlevandestöd. Då praxis gällande intyg som stärker förälderns bortgång ändrats och lämnas på ”heder och samvete” menar vi att systemet är för osäkert. För att undvika felaktiga utbetalningar och bedrägerier bör systemet återgå till tidigare upplägg där intyg innan utbetalning krävdes. Det är orimligt att välfärdspengar ges på så svaga grunder, inte minst med tanke på att stödet till barn vars avlidna förälder som inte har bott i har tredubblats , enligt statistik från . Vi vill även uppdra till regeringen att utreda och ta fram ett förslag där efterlevandestödet endast kan kopplas till barn som är medborgare i eller annat EU/EES-land, samt att den förälder som stödet kopplas till ska inneha svenskt medborgarskap i eller annat EU/EES-land eller som minst ha varit folkbokförd i vid sin bortgång. Efterlevandestöd betalas ut till barn och ungdomar som har sin försörjning tillgodosedd av kommuner, det vill säga barn och ungdomar som är placerade i familjehem, stödboende eller HVB. Det finns regelverk som säger att barn som har sin försörjning tillgodosedd av kommunen inte har rätt till underhållsstöd. 2018 fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen och följande framförs i betänkandet: ”När det gäller frågan om efterlevandestöd ska få beviljas för barn som bor i HVB-hem eller liknande kan utskottet konstatera att det av och ’Underhållsstöd och efterlevandestöd för nyanlända barn’ framgår att myndigheterna föreslog en utredning med sikte på att efterlevandestöd inte ska betalas ut om barnet bor i familjehem, stödboende eller HVB-hem.” I rapporten pekades bl.a. på att underhållsstöd inte betalas ut om barnet vårdas i sådant boende inom (106 kap. 8 § SFB). Barnet får i stället sin försörjning tillgodosedd av kommunen. Motsvarande reglering finns inte för efterlevandestödet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att frågan behöver utredas och att det därför finns skäl att tillsätta en utredning med uppdrag att ta ställning till om efterlevandestöd ska få lämnas till barn som bor i HVB-hem eller liknande. vill därför uppdra till regeringen att återkomma skyndsamt med förslag i enlighet med tillkännagivandet. 13 Bidragsfusk och felaktiga utbetalningar Välfärdssystemet ska finnas till för att stärka välfärden och stötta de personer som av olika anledningar berättigas ekonomiska stöd och ekonomiska förmåner. Respekten för välfärdssystemet måste vara hög, och från politiskt håll bör det vara allas angelägenhet att de ekonomiska stöden i allra största mån hamnar i rätt händer och att arbetet mot att minska bidragsfuskandet framgent är högt. Flera regeringar har genomfört olika utredningar med avsikten att lösa problematiken med felaktiga utbetalningar från det statliga välfärdssystemet. Allt från slarv och otydliga processer hos enskilda myndigheter till organiserad brottslighet ligger bakom att det försvinner stora belopp i form av felaktiga utbetalningar. Detta med hänseende till privata aktörer men även till följd av att kriminella skickligt har anpassat sig till myndigheternas regler och lagändringar. Missbruk av identitet är en aspekt som särskilt lyfts fram som ett växande och allvarligt problem i SOU 2017:37 och Myndighetsgemensam lägesbild av den organiserade brottsligheten 2019. FUT-delegationen slutförde sin kartläggning och uppskattade felaktiga utbetalningar till ca 18 miljarder. En del av problematiken finns gällande de förmåner som riktar sig till familjer. Det har funnits exempel på personer som flyttat tillbaka till länder utanför EU och lyft föräldrapenning. Antalet polisanmälningar vad gäller fusk vid vab har också ökat och 2019 gjordes ca 1 600 polisanmälningar för vab-fusk och fick begära tillbaka ca 80 miljoner i skadestånd. Vi anser det vara av stor vikt att regeringen ger tillräckligt med resurser och förutsättningar för att förebygga och åtgärda fusk inom de familjepolitiska bidragen utan att för den skull göra systemet alltför svårt för laglydiga barnfamiljer. För mer konkreta förslag inom området hänvisar vi till vår motion om krafttag mot bidragsfusk. i (SD)