mot · H8022776 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Europeiska unionen (EU) EU som utrikespolitisk aktör EU:s säkerhets- och försvarspolitik EU:s grannskapspolitik och utvidgning EU och utvecklingen i EU och frihetskampen i EU och den transatlantiska länken Frihandel och mänskliga rättigheter anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka inom EU för en förstärkt subsidiaritetsprövning och införa möjligheten till röda kort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska verka för att enskilda medlemsländers vetorätt slopas inom utrikespolitiken exempelvis vad gäller ställningstaganden rörande mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en Magnitskijlag inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt utvärdera EU:s globala strategi i syfte att utreda om den uppfyller ändamålen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att verka för att EU utvecklar försvarskompetens inom asymmetrisk krigföring, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör initiera en ny översyn av EU:s grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot för att få ett slut på kriget och den allvarliga situationen i östra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om östliga partnerskapet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stötta det belarusiska koordineringsrådet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU avslutar medlemskapsförhandlingarna med , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör fortsätta att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till för att främja demokratisk utveckling och kampen mot terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska förstärka stödet till för att bekämpa islamistisk extremism och terror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en långsiktig färdplan måste ingå i framtida EU-ledda militära interventioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bidra till att stärka den transatlantiska länken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka inom EU för fler handelsavtal med omvärlden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med länder som får del av EU:s handelsvillkor och bistånd ska innehålla en klausul om reformer som syftar till de mänskliga fri- och rättigheternas efterlevande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en reformering av för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN fortsatt ska verka för att FN:s resolution med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ska verka för att visselblåsare ska kunna agera när de stöter på felaktigheter i FN, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs kraftfulla åtgärder för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i världen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för ett förbättrat skydd för FN-experter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN bör arbeta fram en konvention om användandet av artificiell intelligens och dödliga autonoma vapen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN bör arbeta fram en äldrekonvention och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördjupa samarbete med Nato och att verka för en svensk anslutning till försvarsalliansen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera ansträngningarna för att hjälpa frihetsberövade svenskar i utlandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten att på ett rättssäkert sätt intensifiera arbetet med att verkställa utvisningar genom avtal med diplomatiska garantier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Nordensamarbetet bör fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt på att lösa de gränshinder som försvårar för den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett erkännande av folkmordet på kristna folkgrupper och på yazidier i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett erkännande av folkmordet , Seyfo, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en internationell ad hoc-domstol för IS-brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för FN agera för att den etniska utrensningen av rohingyer upphör, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för EU verka för att unionen återkommande tar upp uigurernas, kristna och andra minoriteters situation i sin dialog med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för en FN-resolution som särskilt lyfter frågan om att skydda kristna och andra religiösa minoriteter, och särskilt lyfta situationen för kristna i , samt tillåta FN-observatörer att se över nödvändiga säkerhetsåtgärder, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU och FN ska arbeta för sanktioner mot aktörer som begår övergrepp mot religiösa minoriteter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uppdra åt en särskild ambassadör att verka för att respekten för religionsfriheten stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att hela Hizbollah terrorklassas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska bidra till att det internationella arbetet med (AML) förstärks med syftet att motverka penningtvätt och terrorfinansiering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU och FN ska verka för sanktioner mot stater som sponsrar och sprider extremism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att återupprätta relationen med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt ska verka för att fler normaliserar sina relationer med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta avstånd ifrån och fördöma den internationella BDS-rörelsen för dess spridande av antisemitiska föreställningar och hat mot staten samt att uppmana till att inte i någon form stödja eller finansiera dess projekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta till i enlighet med det som anförs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamt europeiskt förhållningssätt i relationen till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet ska bedriva en värdebaserad utrikespolitik syftande till att stärka fred, frihet och utveckling samt förståelse, försoning och mänskliga rättigheter. Vår utrikespolitik är ett uttryck för att vi alla har ett ansvar för varandra, ett uttryck som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Människovärdet är universellt och kan aldrig någonsin relativiseras av geografiska gränser. Därför måste frihet, säkerhet och demokrati samt de mänskliga rättigheterna vara huvudmål för utrikespolitiken. I det instabila läge som råder i vår omvärld med krig och konflikter är det viktigt att fortsätter bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och . Vi har en skyldighet att bistå människor i nöd med hjälp oavsett var i världen de befinner sig och vi i måste vara beredda att försvara de mänskliga rättigheterna. Utöver detta ska utrikespolitiken främja handel. Frihandel och marknadsekonomi är vägen framåt för ökat välstånd och att lyfta människor ur fattigdom. Utifrån dessa grundläggande principer ska utrikespolitiken främja svenska intressen i omvärlden. ska vara en aktiv aktör inom de olika internationella samverkansorgan där vi verkar, från det nordiska till det globala, och vi ska bidra till att dessa samarbeten fungerar så effektivt och resultatinriktat som möjligt. Nedan följer prioriteringar för att våra samarbeten ska bli så ändamålsenliga som möjligt och göra verklig skillnad. Vidare presenteras budgetprioriteringar för utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Europeiska unionen (EU) EU syftar till att bevara freden och säkerheten i . Visionen var att det skulle ske genom ekonomiskt samarbete och en allt mer sammanflätad europeisk ekonomi. Ekonomin och den gemensamma marknaden är fortfarande medel för de goda överordnade målen om fred och säkerhet, liksom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Den europeiska unionen är ett viktigt samarbete när det gäller ökad kamp mot internationell brottslighet, människohandel och terrorism. behöver samarbeta mer inom EU för att lösa de gränsöverskridande miljöproblemen, och vi behöver samverka inom EU för att hantera frågor som flyktingmottagande och förstärkta gränskontroller. är därför varma EU-anhängare. EU-politiken ska bygga på respekt för subsidiaritetens princip om att beslut ska fattas på den mest ändamålsenliga nivån, så nära medborgarna som möjligt. För att stärka subsidiaritetsprincipen inom EU behöver systemet med de nationella parlamentens subsidiaritetsprövning stärkas. är systemet konstruerat på så sätt att om en tredjedel av de nationella parlamenten drar slutsatsen att ett förslag strider mot subsidiaritetsprincipen får en varning, ett gult kort, vilket innebär att förslaget antingen ska skrotas eller omarbetas. Men kan också strunta i det gula kortet och återkomma med samma förslag igen, bara de motiverar varför. behöver verka inom EU för att skärpa systemet med subsidiaritetsprövning och även införa möjligheten till röda kort, som ska ges om en majoritet av parlamenten har subsidiaritetsinvändningar. Vid rött kort ska det ställas krav på kommissionen att antingen skrota förslaget eller omarbeta det i enlighet med de synpunkter som inkommit vid subsidiaritetsprövningen. Det skulle göra att fler parlament tog subsidiaritetsprövningen på allvar och att i högre grad skulle behöva förhålla sig till subsidiaritetsperspektivet. EU som utrikespolitisk aktör EU är och ska vara det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s styrka ligger i en utrikespolitik baserad på normer och värderingar. Som en av världens största ekonomier, världens största handelspartner och världens största biståndsgivare har EU möjlighet att påverka utvecklingen i världen genom en rad olika kanaler. Regeringen behöver därför driva på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet. EU kan och ska spela en central roll i omvärlden och verka för fred, frihet och säkerhet. För att det ska vara möjligt krävs tydligare visioner, förstärkt samarbete och högre effektivitet i genomförandet av den gemensamma utrikespolitiken. Att EU talar med en gemensam röst i utrikespolitiken är väsentligt för att ta tillvara medlemsländernas intressen. Att regioner i EU:s både direkta och indirekta närhet stabiliseras och reformeras med mänskliga rättigheter som kärnvärden är av största vikt. Trots utvecklingen i med våld och tortyr mot fredliga demonstranter blockerades EU:s överenskomna sanktionsregim av . Detta eftersom landet även ville se kraftfullare sanktioner mot i och med konflikten om naturresurser i . De två konflikterna har egentligen inget med varandra att göra och kunde på grund av vetorätten stoppa EU:s agerande gentemot diktaturen i . Detta som de ansvariga för övergreppen i fick möjlighet att flytta sina pengar och tillgångar från . EU:s misslyckande att markera mot och sätta tryck på makthavarna i är det senaste av flera exempel som understryker vikten av att ställer sig bakom kommissionens krav att enskilda medlemsländers vetorätt slopas när det gäller utrikespolitiken, exempelvis vad gäller ställningstaganden rörande mänskliga rättigheter. Det behövs också mer av riktade, så kallat smarta, sanktioner mot de regeringar och andra aktörer som inte respekterar de mänskliga rättigheterna. Det måste få rättsliga konsekvenser om man ägnar sig åt korruption och brott mot mänskliga rättigheter, även i länder som saknar demokratiska institutioner och rättssäkerhet. Därför är det av avgörande betydelse att EU får till stånd en europeisk Magnitskijlag. Efter att bland annat drivit frågan kunde ställa sig bakom ett sådant förslag och det är nu viktigt att den kommer på plats . Fördelen med ”Magnitskijsanktioner”, som att neka inresetillstånd och frysa banktillgångar, är att det är personliga sanktioner som inte drabbar ett helt folk utan endast försvårar för de individer, stater som faktiskt bär ansvar för korruption och brott mot mänskliga rättigheter. EU:s säkerhets- och försvarspolitik EU:s globala strategi på säkerhets- och försvarsområdet och som antogs 2016 bygger på insikten att inget europeiskt land är starkt nog att på egen hand möta de säkerhetspolitiska utmaningarna. Det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) är ett led i strategin med syfte att stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) inom EU. Det är i grunden positivt att EU stärker sitt engagemang på försvarspolitikens område och att Pesco kan bidra till att utveckla unionens operativa förmåga att genomföra militära krishanteringsuppgifter. EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik ska verka kompletterande till utrikespolitiken och dess målsättningar. EU:s försvarssamarbete bör också tjäna som komplement till Nato och medlemsländernas nationella försvar. De frågor som EU-samarbetet bör beröra gäller exempelvis militär forskning och utveckling av försvarsmateriel, asymmetrisk (icke-konventionell) krigföring samt effektivisering av lednings- och samordningssystem för att underlätta trupptransporter mellan medlemsländer och EU-gemensamma försvarsinsatser. Nato har påbörjat ett arbete för att bygga upp kompetensen kring asymmetrisk krigföring genom och EU behöver utveckla kompetens på området i samverkan med Natos redan etablerade kunskapscenter. ska även i fortsättningen ha beredskap att bidra till militära insatser i EU:s regi och vara drivande i arbetet för att utveckla EU:s krishanteringsförmågor. För att kunna se effekterna av EU:s globala strategi behövs kontinuerliga utvärderingar och avstämningar av strategin, i syfte att se om den uppfyller ändamålen. EU:s grannskapspolitik och utvidgning EU:s grannskapspolitik syftar till att stärka välstånd, stabilitet och säkerhet för alla parter i EU:s närområde. Arbetet för en djupgående och hållbar demokrati samt ekonomisk utveckling för alla har förstärkts. Med detta åsyftas fria och rättvisa val, insatser för att bekämpa korruption, ett oberoende rättsväsende, demokratisk kontroll över de väpnade styrkorna samt yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. En ny översyn av grannskapspolitiken och samarbetet med närliggande länder skulle behövas, inte minst för att säkerställa att EU behåller goda relationer med efter brexit, och för att utveckla ett särpräglat samarbete med respektive grannland. Förhoppningen nu är att EU och ska komma överens om ett långtgående avtal om samarbete, inte bara vad gäller frihandel. Oberoende av om det blir ett avtal med , och hur långtgående det blir, måste verka för ett fortsatt nära samarbete med landet, både bilateralt och inom EU. Skulle man inte komma överens om ett frihandelsavtal är det av största vikt att den mildrar de negativa konsekvenserna för svenska företag som handlar med . Detta exempelvis genom att bistå med nödvändig information om handelsregler och tullar. I grannskapspolitiken är det viktigt att utgå ifrån att de ingående länderna har olika ambitionsnivå när det gäller relationen till EU. Unionens utvidgning är en av EU:s viktigaste utrikespolitiska verktyg. Vägen mot medlemskap kantas av krav som utgör en garant för demokratisering, rättssäkerhet, stabilitet och ökad tillväxt i varje enskilt, aspirerande medlemsland. En aspirerande medlem som inte uppfyller anslutningskriterierna och utvecklas i en sådan riktning får och ska inte bli medlem. EU behöver vara realistiskt inför det faktum att en fortsatt utvidgning av unionen alltid måste ske så att bara länder som lever upp till EU:s värdegrund om demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter kan bli medlemmar. Medlemsländer som inte lever upp till EU:s grundvärderingar riskerar att undergräva trovärdigheten för i stort, såväl inom som utom unionen. Länderna på västra har en lång väg kvar innan ett EU-medlemskap är aktuellt, men de behöver få nödvändigt stöd för att kunna bli EU-medlemmar. Även om det finns många politiska och ekonomiska hinder inte minst i form av korruption, så har dessa länder med EU:s hjälp tagit stora steg i rätt riktning. Etniska, historiska och religiösa skiljelinjer samt upplevda oförrätter hotar dock säkerheten i regionen. Detta som externa aktörer stadigt utökat sina maktdomäner både inom nuvarande och aspirerande medlemsstater, med ett mindre och svagare EU som målbild. direkta närvaro och påverkansoperationer i och grannländer såsom vittnar om detta. EU och utvecklingen i Som annekteringen av och invasionskriget i östra visat skyr Kreml inga som helst medel för att undergräva EU-samarbetet. odemokratiska utveckling och landets militära expansion är inte bara ett hot mot utan också ett reellt hot mot många av våra grannländer. 2014 gick man in i och ockuperade . Kriget pågår fortfarande. råder det stor osäkerhet om hur landet kommer att agera i med anledning av protesterna för demokrati och mot regimen. På annat håll använder sin ekonomiska makt, framförallt naturgastillgångarna, för att utöva påtryckningar på sina grannländer. Inom landet förtrycks och arresteras godtyckligt oliktänkande. och EU behöver markera och agera mot den ryska aggressionspolitiken. måste respektera sina grannländer och det krävs tuffa åtgärder från EU i form av fortsatta sanktioner mot för att få ett slut på kriget och den allvarliga situationen i östra . EU måste även tala klarspråk med när det förtrycket mot den egna befolkningen. Förgiftningen av regimkritikern och oppositionspolitikern måste få konsekvenser. Att kemiska vapen används i kan aldrig accepteras av EU. Utvecklingen i tydliggör behovet av att verkar för att stärka EU:s samarbete med grannländerna i och genom det östliga partnerskapet. Partnerskapet är ett uttryck för EU:s vilja att erbjuda de sex östliga grannarna djupare samarbete med unionen i syfte att öka integrationen med EU och stärka närmandet till unionens värdegrund, regelverk och lagstiftning. Målet är att minska handelshinder, underlätta för resor och förbättra infrastrukturen för energi. Förhoppningen är att ett ökat samarbete med EU även ska kunna stärka partnerländernas rättssystem och på så sätt minska korruption. Våra östliga grannländers möjlighet att utvecklas till vitala demokratier och marknadsekonomier som är fria att själva göra sina utrikespolitiska vägval är centralt för säkerheten och stabiliteten i hela . EU och frihetskampen i Att sanktionerna mot de ansvariga för övergreppen på fredliga protestanter i drar ut är ett stort misslyckande för EU som utrikespolitisk aktör. Sanktioner mot den belarusiska diktaturregimen är nödvändiga och måste snabbt komma på plats. Sanktionerna måste vara direkt riktade mot enskilda befattningshavare och personer med ansvar för det riggade valet samt övergreppen på demonstranter. Den politiska och ekonomiska hjälpen till demokratikämpar och civilsamhälle måste breddas. Konkret handlar det om att offentligt uttala stöd för oppositionen och tydligt ställa krav på att lämnar ifrån sig makten. Det koordineringsråd som har inrättats måste få moraliskt och ekonomiskt stöd så de har möjlighet att fortsätta sitt arbete och få till stånd ett fredligt maktskifte i . Ett nära samarbete med ett demokratiskt, framåtblickande och rättssäkert hade varit eftersträvansvärt för EU, men dessvärre har vi erfarit kraftiga bakslag sedan medlemskapsförhandlingarna inleddes . Den turkiska reformviljan har uteblivit, inte minst avseende de mänskliga fri- och rättigheterna. Det är en realitet som innebär att EU:s medlemskapsförhandlingar med bör betraktas som avbrutna och avslutade. EU behöver markera mot alltmer aggressiva utrikespolitik och deras maktanspråk i och . Gasreserverna som upptäckts i havet utanför har lett till en oroväckande dispyt om territorialvatten mellan och . Turkisk prospektering i , uppbackad av krigsfartyg, hotar europeisk säkerhet. stormaktsambitioner märks även genom att landet har trupper i , och samt även i och . stödjer palestinska Hamas och samverkar med i attacker mot kurdiska mål i norra . EU behöver därför följa säkerhetspolitiska agerande noga och vara beredda att vidta åtgärder för att försvara frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. När det gäller det södra grannskapet är det land som klarat sig bäst efter tumultet i som följde efter den så kallade arabiska . Landet har genomfört demokratiska förändringar men terrorism hotar säkerheten och den demokratiska utvecklingen är skör.