mot · H8023480 · 2020-10-06 00:00:00 — Exempelvis påverkar domstolarnas påföljdsval och sitter därför på stort inflytande för den unge och för hur samhället förebygger och motverkar ungdomsbrottslighet. Dock visar studier på att roll i påföljdssystemet för unga leder till godtycke, oförutsägbarhet och bristande behandling. I en nyligen publicerad forskningsrapport pekar medarbetare på en egen bristfällig kompetens i kombination med hög arbetsbelastning och bristfällig kompetensutveckling. Det ser också väldigt olika ut i olika delar av landet. Forskningen i socialt arbete, som har varit eftersatt, bör öka. Att fungerar väl och sätter in rätt åtgärder är avgörande när det gäller barn som begår brott och barn som riskerar att dras in i kriminella miljöer. Därför satsar och för stöd till arbete med barn och unga. Satsningen ska gå till att genomföra kunskapshöjande insatser bland personal och ta fram metodstöd för att säkerställa likvärdighet i tillämpningen av lagen. Insatsen för att öka kunskapen ska även kunna gå till personer som arbetar med personer med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. Statligt stöd för samverkan mellan skola, socialtjänst, polis och fritid SSPF är en samverkansmodell mellan skola, socialkontor, polis och fritid. Syftet är att förhindra att barn hamnar i eller fortsätter med kriminellt beteende och/eller drogmissbruk. Genom att samla och samordna resurser kring barn ska vi agera snabbt och skapa gemensamma lösningar. Resurser kring barn innebär både barnets familj och det professionella nätverket. Målet är att bryta ett negativt mönster. Barn så unga som tio kan bli aktuella för insatser om de har missbruksproblem och/eller uppvisar ett kriminellt beteende. Det handlar om barn som vistas i riskmiljöer där missbruk och kriminalitet finns, barn som kommer hem efter att ha varit omhändertagna, barn för vilka tidigare insatser inte har fungerat och som tidigare nämnts barn som uppvisar missbruksproblem eller kriminellt beteende. SSPF finns på flera håll i landet. Arbetet kan se lite olika ut, så även resurstilldelningen. Vi föreslår därför medel för att stimulera SSPF-samverkan på fler platser och att det kan fördjupas där det redan är igång. Därför satsar vi 10 miljoner på att stärka SSPF-samverkan. Politiken ska stödja familjer. Familjen är den grundläggande gemenskapen i samhället och därför ska familjebildning och familjesammanhållning underlättas och uppmuntras. Familjens integritet ska respekteras och föräldraansvaret ska tydliggöras och uppmuntras. Även om en parrelation ibland inte fungerar är det gemensamma ansvaret för barnet livslångt. Familjesituationen har stor betydelse för människors välfärd, hälsa och trygghet. Konflikter i familjen påverkar barnens hälsa och därför är det viktigt med förebyggande åtgärder. Föräldrastödsstrategin som införde har ersatts av en föräldraskapsstrategi. Det är bra att detta viktiga arbete fortsätter. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) har lämnat en intressant delrapport kring strategin. tycker att det finns mycket mer som kan göras. Familjecentral och öppen förskola Familjecentraler är ett kristdemokratiskt initiativ och det är glädjande att det startas på allt fler ställen i . Genom familjecentraler blir barn- och familjeperspektivet centralt framför verksamhetsperspektiven (Bulling and , 2018). Syftet är att arbeta förebyggande bland barn och familjer för att erbjuda en mötesplats. Samarbete mellan kommuner och region med personal från mödravård, barnavård, öppen förskola och socialtjänst främjar en god hälsa och stärker det sociala nätverket runt barn och föräldrar. vill se minst en familjecentral och fler öppna förskolor i varje kommun. Familjecentralerna erbjuder en mötesplats och stärker det sociala nätverket runt barn och föräldrar. Genom familjecentralerna ges en tidig möjlighet att få kontakt med utsatta och hjälpbehövande familjer. Familjecentralerna skapar värdefulla kontaktnät, och självinitierade och självdrivna nätverksgrupper bildas ofta utifrån deltagarnas behov och önskemål. Samverkan mellan många yrkeskategorier kring barn och barnfamiljer förbättrar de olika professionernas förutsättningar att upptäcka och tillgodose behov bland barnfamiljer. I är anmälningar till och samverkan med är mer förekommande vid familjecentraler än på barnavårdscentraler (BVC). Likaså erbjuds barn vid familjecentraler teambesök med läkare och sjuksköterskor i högre grad än vid BVC. Nationella jämförelser har också visat att föräldrar får bättre stöd vid familjecentraler än vid BVC (, Sarkadi & Wallby, 2013). En kartläggning gällande frågan om våld i visade att fler barnhälsovårdssjuksköterskor som arbetade vid familjecentraler frågade om våld, jämfört med barnhälsovårdssjuksköterskor vid BVC (Nimborg, Skålen, 2017). Den samverkan som sker naturligt vid familjecentraler innebär också att man har större möjlighet att skräddarsy lösningar för ett specifikt behov. Personal vid familjecentraler utvecklar ett beteende som visar en avancerad samarbetsprocess, teamtänkande och samverkande färdigheter (, 2018). En familjecentral skapar också en mötesplats för familjer i ett bostadsområde. Forskning visar att vänner och socialt nätverk är väsentligt för barns hälsa. Att barns hälsa hänger samman med hur familjen och då speciellt mamman mår vet man också. Genom familjecentralerna byggs en struktur för att stärka kända friskfaktorer för de yngre barnen. Forskning visar också på en ökad arbetshälsa hos professionen vid familjecentraler (, 1997; H. , 2010). Samverkan förtydligar yrkesrollerna. En ökad kunskap om respektive professions kompetens gör att varje profession gör det de är bäst på. Arbetsmiljön förbättras hos respektive verksamhet och det är lättare att rekrytera personal till tjänster som det annars är svårt att hitta legitimerad personal till. Verksamheten startas utifrån ett behov och ur ett underifrånperspektiv. Vi är också mycket positiva till att det finns en öppen förskola i anslutning till familjecentralen. Enligt statistik ingick av de öppna förskolorna (237 stycken) i en familjecentral . Det är fler än föregående år. Detta är mycket positivt. fanns det totalt 501 öppna förskoloret Det är en ökning med 6 verksamheter jämfört med föregående år. [13] finns det flera orter där öppen förskoleverksamhet helt saknas eller inte räcker till för alla barn. Drygt var fjärde kommun (72 kommuner) saknar helt öppen förskola, enligt . Det är vanligast med öppna förskolor i storstadsområden och större städer. Det är en oroväckande nedmontering av familjestödet i då allt fler föräldrar uttrycker behov av stöd. Även om det har skett en liten ökning av verksamheter under föregående år vill att antalet öppna förskolor ökar ännu mer. Föräldrarna är de viktigaste personerna i ett barns liv. Det finns situationer då föräldrar upplever svårigheter i sitt föräldraskap eller har behov av stöd för att hantera nya situationer. Det offentliga ska inte ta över föräldrarnas roll. Däremot ska det offentliga erbjuda stöd och hjälp i föräldrarnas viktiga uppgift. Stöd till föräldrarna är också ett stöd till barnen. En stor del av dagens föräldrastödinsatser fokuserar på de mindre barnen och nyblivna föräldrar. Detta är en riktig prioritering eftersom forskning talar till förmån för tidiga insatser. ser vi ökande problem med psykisk ohälsa och oro bland våra tonåringar. Även lite större barn och tonåringar är i behov av sina föräldrars tid och uppmärksamhet. Det finns en efterfrågan bland föräldrar att kunna få prata och rådgöra med någon om föräldrarollen och barnets utveckling. I en tonårings liv finns många möjligheter till besvikelser. Det kan handla om kärlek som tar slut eller att ungdomen inte trivs med sig själv eller sin omgivning. Mycket av detta är naturligt och inte psykisk ohälsa. Att känna besvikelse, att ibland känna sig utanför och att livet är jobbigt i största allmänhet är en del av varje människas liv som de allra flesta klarar av antingen på egen hand eller genom stöd av sitt närmsta nätverk. Men ibland behövs det externt stöd och motsvarar det befintliga utbudet av stöd inte behovet, särskilt inte vad gäller stödet till föräldrar med tonårsbarn. har därför föreslagit att öka tillgången till föräldrautbildning genom att göra det obligatoriskt för kommunerna att erbjuda två föräldrastödsprogram under barnets uppväxt: ett när barnet är mindre och ett när barnet är i tonåren. När antog M/KD-budgeten infördes ett första steg – ett obligatorium för alla kommuner att erbjuda föräldrastöd under barnens uppväxt, men tyvärr tog nuvarande S/MP-regering och dess samarbetspartier C och L bort denna reform innan den hunnit genomföras. avsätter därför 2021–2023 för detta ändamål inom utgiftsområde 9. hälsoekonomiska beräkningar visar att det är kostnadseffektivt att satsa på föräldrastöd. Varje satsad krona på strukturerade föräldrastödsprogram ger tillbaka . Även studier som två nationalekonomer genomfört för Idéer för livet visar på de såväl mänskliga som ekonomiska fördelarna med att satsa på tidiga insatser, fasta prioriteringar, långsiktighet och strukturell samverkan för att barn inte ska hamna i utanförskap. Föräldrarna är i detta sammanhang centrala, enligt författarna. medverkade –1994 till förstärkt familjerådgivning och är varje kommun skyldig att erbjuda familjerådgivning. har antalet ärenden och besök till familjerådgivningen ökat med 19–. pågick totalt drygt 39 000 ärenden, en ökning ,[14] och ett stort antal barn berördes av dessa ärenden. Nästan hälften av samtalen handlade om att lösa problem i parrelationen. Grundtanken med familjerådgivning är att skapa en verksamhet med låga trösklar dit människor med förtroende och i skydd av en absolut sekretess kan vända sig med sina mest privata relationsproblem. Syftet är att bistå par så att de kan hantera sina konflikter, problem och krissituationer på sådant sätt att de vill fortsätta leva tillsammans. För dem som väljer att separera kan rådgivningen vara ett sätt att få hjälp med att hantera konflikter och att underlätta samarbete och ett gemensamt föräldraskap även om de lever på skilda håll. Det finns svensk forskning och utvärdering som visar att familjerådgivning har en positiv effekt på den självrapporterade kvaliteten i parförhållanden. Enligt visar studier att familjerådgivningen kan bidra till förbättrade parrelationer, ett funktionellt familjeklimat samt förbättrad hälsa. Satsningar på familjerådgivning och föräldrastöd är således bra sätt att främja familjestabilitet och att förbättra situationen för barnen. Familjerådgivning och föräldrastöd är förebyggande barnavårdsarbete. ser därför mycket positivt på att MFoF har inlett en kartläggning av familjerådgivningen i syfte att få aktuell kunskap när det gäller stödets tillgänglighet. Familjerådgivningen fungerar bäst i ett tidigt skede innan alltför stora låsningar uppstår. Familjerådgivningen måste därför avdramatiseras exempelvis genom att denna möjlighet introduceras på ett tidigt stadium. När ett par blir föräldrar vill vi därför att de får en gratischeck till familjerådgivningen som de kan nyttja om de vill eller har behov. Tillsammans med denna check ska information finnas som beskriver vad familjerådgivningen kan erbjuda. Vi avsätter för detta ändamål 2021–2023 inom utgiftsområde 9. Eftersom familjerådgivningen är inriktad på att ge stöd i krissituationer är det viktigt att väntetiderna inte får vara alltför långa. Vi vill därför införa en familjerådgivningspeng som ger föräldrarna möjlighet att välja mellan privata och kommunala vårdgivare i flera kommuner. Valfrihetssystem finns i några kommuner som har lett till ökat antal familjerådgivare och således bättre tillgänglighet. En annan viktig fråga ur ett tillgänglighetsperspektiv är avgifterna till familjerådgivningen. Enligt lagstiftningen får kommunerna ta ut avgifter, men de bör läggas på en sådan nivå att de inte avhåller enskilda från att vända sig till den kommunala familjerådgivningen. Avgifterna varierar dock starkt mellan olika kommuner från helt avgiftsfritt till . Avgiften har sannolikt en inverkan på efterfrågan och därmed tillgängligheten, i synnerhet för familjer med lägre inkomster. För att sänka trösklarna till familjerådgivningen föreslår vi därför att kommunerna maximalt ska ta för ett besök hos familjerådgivningen. Det motsvarar en genomsnittlig kostnad för t.ex. besök hos en specialistläkare i allmänmedicin i . Frågan bör utredas vidare. Det går inte alltid att undvika separationer och skilsmässor mellan föräldrar. Det finns förhållanden som inte fungerar, där det bästa för alla inblandade parter är att föräldrarna går skilda vägar. Men föräldraskapet och ansvaret för barnen kvarstår även efter en separation. För barnet är det, i de allra flesta fall, det bästa att ha en relation till båda sina föräldrar även om de inte lever tillsammans. Forskningen är entydig – vårdnadstvister och svåra konflikter är aldrig gynnsamma för barn. Sett ur barnets perspektiv finns det starka skäl för att förebygga eller dämpa konflikter mellan separerande eller särlevande föräldrar. Faderskapsbekräftelse och gemensam vårdnad före barnets födelse anser att det är angeläget att båda föräldrarna är delaktiga i barnets förhållanden och tar ansvar för barnet. Gemensam vårdnad spelar en stor roll när det gäller att utöka möjligheterna för barn att skapa en relation till båda sina föräldrar och att i vid mening främja barnets bästa. I de allra flesta fall är gemensam vårdnad ur barnets synvinkel en mycket bra vårdnadsform. Detta gäller oavsett om föräldrarna är gifta eller ogifta och oavsett om de bor tillsammans eller om de bor isär. Enligt statistik anmäler också en mycket hög andel av de ogifta föräldrarna att de vill ha gemensam vårdnad, även de som lever isär. För gifta föräldrar finns det en faderskapspresumtion – mannen förutsätts vara far till barnet. För sammanboende föräldrar finns det ett praktiskt hinder för faderskapspresumtion eftersom det inte finns någon helt entydig och för alla synlig markering i fråga om att ett samboförhållande föreligger. För föräldrar som inte är gifta, kan faderskapet bekräftas först efter förlossningen, genom att ansöka om gemensam vårdnad genom registrering hos eller till socialnämnden. föreslår att bekräftelse av faderskapet ska kunna ske för ogifta som är överens om det, på samma sätt som , men redan under graviditeten vilket även skulle innebära att den gemensamma vårdnaden kan registreras innan barnet är fött. Vikten av samarbetssamtal vid separation Vid separation eller skilsmässa är det viktigt att utifrån en helhetssyn på barnets situation ge föräldrarna hjälp och stöd att fatta beslut som sätter barnets bästa i främsta rummet. Tyvärr finns alltför många exempel på att föräldrarnas konflikter går ut över barnen. Enligt socialtjänstlagen är kommunerna skyldiga att erbjuda de föräldrar som så önskar möjlighet till samarbetssamtal. Syftet med samtalen är att underlätta samförståndslösningar så att föräldrarna kan lösa eventuella tvister utanför domstol samt att föräldrarna ska kunna enas i frågor om barnet och förbättra förmågan att samarbeta efter en separation. Till skillnad från familjerådgivningssamtal ligger fokus i samarbetssamtalen inte på relationen i sig utan på parterna som föräldrar och på barnens situation. Samarbetssamtalen är frivilliga och avgiftsfria för föräldrarna. inbegriper dessa samtal, efter ett förtydligande från den tidigare alliansregeringen, mer ekonomiska frågor. Behovet av information, kunskap och stöd i dessa frågor är stort. Det är därför viktigt att de samarbetssamtal om vårdnad, boende och umgänge som oftast sker i familjerättens regi även behandlar ekonomiska frågor om barnet. Genom att erbjuda alla föräldrar ett samarbetssamtal vid separation är det vår övertygelse att fler föräldrar kan få hjälp att hitta konstruktiva lösningar och se till barnets bästa istället för att ta frågan till domstol. Lagen om gemensam vårdnad Barnets bästa ska alltid vara utgångspunkten när det handlar om hur vårdnaden ska delas upp mellan föräldrar efter en skilsmässa. Rättsförhållandet mellan barn och föräldrar regleras i . har regelverket för när föräldrar separerar och föräldrarna inte kan komma överens om hur deras barn ska ha det genomgått betydande förändringar. De senaste större ändringarna i vårdnadsreglerna trädde i kraft . Syftet med ändringarna var framför allt att förstärka barnperspektivet i lagstiftningen. De innebar bland annat att betydelsen av barnets bästa kommer till klarare uttryck i lagen och att barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge. och domstolen ska vid bedömningen av barnets bästa fästa särskild uppmärksamhet vid risken att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort, hålls kvar eller annars far illa. Ändringarna innebar även att det har införts en generell skyldighet för domstolen att, om det är lämpligt, verka för samförståndslösningar i indispositiva tvistemål. Det betyder att domstolen, i mål om vårdnad, boende och umgänge, ska verka för att föräldrarna når en samförståndslösning som är förenlig med barnets bästa. Domstolen ska också kunna ge en medlare i uppdrag att försöka få föräldrarna att nå en samförståndslösning till barnets bästa. Antalet vårdnadsmål ökade efter 2006 på ett oroväckande sätt och en utredning tillsattes för att utvärdera vårdnadsreformen. Utredningen, som blev klar , konstaterade att vårdnadsreformen har fallit väl ut och att barnrättsperspektivet hade stärkts. föreslogs en hel del förbättringar som ställer sig positiva till, bland annat att föräldrar som överväger att inleda en tvist om barn först ska vända sig till obligatoriskt informationssamtal där man informeras om vad en domstolsprocess innebär samt alternativa sätt att lösa konflikten. Dessutom föreslås att barnets rätt till relevant information och rätt att fritt uttrycka sina åsikter och få dem beaktade tydliggörs i . Regeringen har dock ännu inte lämnat något förslag med anledning av utredningens slutsatser. Utöver utredningens förslag vill även att barnens rättigheter i en vårdnadstvist stärks genom rätten till ett juridiskt ombud. Alla yrkesgrupper inom rättsväsendet som möter barn ska dessutom utbildas. MFoF har tittat på hur man kan förebygga konflikter mellan föräldrar. Bäst är det om man kan samordna insatser från olika aktörer såsom familjerätt, individ- och familjeomsorg, skola och sjukvård. har bedrivit en försöksverksamhet med detta innehåll som är bra att tillvarata. MFoF har fått i uppdrag att analysera kommuners behov av stöd för samverkan i familjerättsliga ärenden. Därför har en kartläggning bland landets kommuner påbörjats. Uppdraget ska redovisas och avser att noga följa slutsatserna från denna kartläggning. har också fått i uppdrag att gå igenom domar i mål om vårdnad, boende eller umgänge och kartlägga i vilken utsträckning och på vilket sätt uppgifter om våld eller andra övergrepp från en förälder beaktas i domarna. är positiva till detta eftersom det finns uppgifter om hur barn tvingas att ha umgänge med förälder där våld eller övergrepp kan ha förekommit, vilket i sådant fall är mycket oroväckande. Två vårdnadshavare – inte fler Det förekommer att frågan om att möjliggöra fler vårdnadshavare diskuteras. tycker att det är viktigt och bra för barnen att ha nära relationer till andra vuxna än sina föräldrar, såsom far- och morföräldrar, syskon till föräldrarna eller andra närstående. Det är dock inte detsamma som att ha flera vårdnadshavare. Vårdnadshavare beslutar i frågor som rör barnets personliga förhållanden, till exempel om barnet ska utredas och behandlas, i vilken skola barnet ska gå eller var barnet ska bo. Vårdnadshavarna måste fatta viktiga beslut gemensamt. Att ha fler än två vårdnadshavare riskerar därför att öka antalet konflikter över olika beslut som ska fattas och medföra att barnet därmed inte får sina behov tillgodosedda, exempelvis i fråga om sjukvårdande behandlingar. Det riskerar också att leda till ännu fler svåra vårdnadstvister, som är ett stort problem som påverkar barns hälsa och utveckling negativt. Vi anser därför att barn fortsatt inte ska ha fler än två vårdnadshavare. När det gäller lagar och regelverk på familjepolitikens område anser att det är barnens behov och rätt till sina föräldrar som ska vara utgångspunkten. 2019 utvärderade Myndigheten för vårdanalys det arbete som bedrivs av Preventell, hjälplinjen mot oönskad sexualitet. Utvärderingen visar att Anova, ett centrum för forskning, klinisk utredning och behandling inom andrologi, sexualmedicin och transmedicin vid , som driver bland annat Preventell uppfyller sitt syfte. Myndigheten rekommenderar att ett nationellt för frågor om oönskad sexualitet och prevention av sexuellt våld inrättas. delar den uppfattningen. De undersökningar som gjorts i den nationella trygghetsundersökningen visar på en alarmerande ökning av utsattheten för sexualbrott. låg andelen av svenskarna som utsatts för sexualbrott på . har den ökat till 2018. Ökningen tog fart innan mycket av den mediala uppmärksamhet som präglat senare år, med metoo-rörelsen och uppmärksammade övergrepp i badhus och på festivaler i . All ökning kan förstås inte härledas till personer med exempelvis tvångsmässig sexualitet. Men att komma åt dessa personer innan de begår övergrepp vore mycket värdefullt. 2011 genomförde en studie som drog slutsatsen att ”det finns en stor brist på kunskap om effektiva medicinska och psykologiska behandlingsmetoder för personer som begått sexuella övergrepp mot barn”. Även detta är något som hjälplinjen Preventell arbetar med. De som själva är oroliga över att de har en oönskad sexualitet måste kunna få hjälp. För dem måste tröskeln för att söka hjälp vara låg, så att man kan få behandling innan man börjar begå brott. Preventell, som är en hjälplinje vid oönskad sexualitet, spelar här en viktig roll. Men arbetet behöver systematiseras ytterligare. Därför föreslår ett nationellt för frågor om oönskad sexualitet och prevention av sexuellt våld. För detta avsätter vi . Personer med funktionsnedsättning kan få stöd och service enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och stöd kan också ges utifrån socialtjänstlagen. Det finns därför ett omfattande ansvar hos kommunens socialtjänst rörande stöd till personer med funktionsnedsättning, såsom personlig assistans, avlösning, hjälp i hemmet, bostad med särskild service, bostadsanpassningsbidrag och färdtjänst. vill ha ett samhälle som ser, bejakar och inkluderar alla människor. Mer om detta finns i vår motion rörande personer med funktionsnedsättning. Ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Äldre personer är en tillgång för hela samhället. Äldreomsorgen omfattas av breda ansvar. Kommunen har ansvar för att hjälpa äldre att kunna bo kvar hemma men även erbjuda anpassade boenden när detta inte är möjligt längre. Kommunens hjälp innefattar stödinsatser som hemtjänst, ledsagning, äldreboenden och mötesplatser. Mer om politik rörande stöd och omsorg till äldre finns att läsa i vår äldreomsorgsmotion. vill att alla människor ska kunna växa upp och leva utan risk att skadas på grund av eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, doping och tobak eller spelmissbruk (ANDTS). Den nuvarande ANDT-strategin löper ut och vi ser fram emot att regeringen kommer presentera en ny strategi där anser att även spel om pengar ska ingå. samlade politik inom området för alkohol, narkotika, doping, tobak och spel om pengar återfinns i vår kommittémotion om ANDTS. Kommunen har en viktig roll i det ANDTS-förebyggande arbetet. Även om det är glädjande att alkoholkonsumtionen minskar bland skolungdomar är det alltjämt viktigt att prioritera det alkoholpreventiva arbetet bland unga eftersom de personer som de facto debuterar tidigt inte sällan har ett riskbrytande beteende kring alkohol och droger samt lider av psykisk ohälsa.