mot · H8023120 · 2020-10-06 00:00:00 — kan vi konstatera att behovet av kyrkoantikvarisk ersättning är stort ute i församlingarna och att den statliga nivån utgör en förhållandevis liten del av de totala vård- och underhållskostnaderna. Till stor del bekostas vården av de kulturhistoriska miljöerna av kyrkoavgiften, vilken också ska täcka kyrkans ordinarie verksamhet. I många församlingar är ekonomin och fastighetsfrågan ett växande problem och man kan i värsta fall tvingas välja mellan god själavård eller vård och underhåll av kyrkan. Det är inte en hållbar situation och i och med att det kyrkliga kulturarvet är vårt gemensamma, oavsett medlem i eller ej, så menar vi att det är tid för staten att ta ett utökat ansvar och höja den kyrkoantikvariska ersättningen ordentligt. Utöver en generell ambitionshöjning gällande basverksamheten anser vi också att man bör ta ett helhetsgrepp om ersättningen och bredda och fördjupa dess användningsområden. Därför syftar ökningen också till att möjliggöra insatser för bevarande av det kyrkoantikvariska arvet i en bredare ambition, såsom det immateriella kyrkliga kulturarvet och förbättrad vård, digitalisering och tillgängliggörande av äldre kulturhistoriska inventarier. 8:1 Centrala museer: Myndigheter Stödet till Statens världskulturmuseer minskas med som ett första steg i avvecklandet av det statliga stödet till i . Till förmån för vårt nya anslag ”Öppna museer” drar vi under det här anslaget in de medel regeringen satsat på fri entré om , vilka i stället alltså inordnas under det nya anslaget 99:6. Stödet till inklusive med Stiftelsen tillskjuts och stödet till Statens maritima museer tillskjuts . , , Livrustkammaren samt tillförs vardera. Totalt omfördelas således inom anslaget. överförs till anslag 8:2 och till anslag 8:3. 8:2 Centrala museer: Stiftelser Anslaget tillförs från anslag 8:1. Medlen syftar till en förstärkning om vardera till stiftelsen och stiftelsen . 8:3 Bidrag till vissa museer Medel tillförs om ytterligare till Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum, och ytterligare till . Dessutom anslår vi i nationellt verksamhetsstöd till det sydsamiska kulturcentret och till . 9:1 Myndigheten för stöd till trossamfund Vi tillför ökade anslag öronmärkta för tillsyn, granskning och uppföljning gentemot trossamfunden. Vi ser ett behov av tätare och tydligare granskning och uppföljning av trossamfund och föreningar än . Därför anslår vi i denna budget ett höjt anslag till ansvarig myndighet för att förstärka myndighetens arbete med granskning och tillsyn. 9:2 Stöd till trossamfund Anslaget minskas dels för att tills vidare frysa utbetalningar till de islamiska förbund som inte följer kraven på demokrati och jämställdhet på ett tillfredsställande sätt, och dels då vi är kritiska till de senaste årens svagt motiverade ökningar av stödet, samt för minskade administrationskostnader för stöd till trossamfund. vill ställa om den svenska filmpolitiken från den politiserade detaljstyrning som bland annat pågår vid stödgivning hos . I stället vill vi skapa en filmpolitik med större frihet och bättre villkor för filmbranschens aktörer. Därför vill vi minska filmstödet något, men i stället satsa desto mer på film totalt sett genom att bland annat införa produktionsrabatter för filmbranschen. 2,5 miljoner inom anslaget öronmärks till förmån för samiska filminstitutet. Vidare vill vi i förhållande till regeringen inte avveckla den högre ambition som funnits kring digitalisering av filmarvet, utan upprätthålla en fortsatt hög digitaliseringstakt. I och med att det finns ett antal aktörer som arbetar med Medie- och informationskunnighet () finner vi myndighetens arbete överflödigt. Filmgranskningsverksamhetens framtid och myndighetens övriga uppdrags eventuella placering bör utredas. 11:5 Stöd till taltidningar Vi följer inte med på regeringens minskning av anslaget. 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Vi vill ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ökade anslag för att förstärka kontrollen kring hur mottagare av offentligfinansierat stöd lever upp till de av staten ställda kraven för att erhålla stöd samt för att säkerställa att mottagarna verkar i enlighet med den svenska demokratins grundfundament. Vi bedömer att kraftfullare satsningar än regeringens krävs för att nå bättre kontroll av stödmottagare, och därför tillskjuter vi flera miljoner mer än regeringen. 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Anslaget rymmer god verksamhet och förblir på en hög nivå, men minskas då vi som ett led i arbetet med att motverka segregation och återupprätta gemenskapen i samhället, anser det rimligt att avveckla det offentligfinansierade stödet till invandrarföreningar som vilar på etnisk grund och vars verksamhet helt eller delvis syftar till att upprätthålla hemlandets kultur och identitet i . Vi vill också avveckla stödet till föreningar som sår split i samhället på andra sätt, exempelvis genom att sprida förakt mot polisen eller idéer om att vissa grupper enbart på grund av sin härkomst är privilegierade på andras bekostnad. Vi ställer oss inte heller bakom regeringens tillfälliga höjning av anslaget om för att vi ser de angivna skälen till höjningen som allt för svepande och oklara. 13:1 Stöd till idrotten Anslaget får användas enligt de ändamål som regeringen föreslår, förutom vad gäller de öronmärkta medlen för integrationsåtgärder i våra utanförskapsområden då det inte ligger under idrottens uppdrag. Därför riktas de öronmärkta integrationsmedlen i stället om till en generell satsning på idrott. Vi omprioriterar inom anslaget för att stärka barn- och ungdomsidrotten, svenska idrottsutövares internationella konkurrenskraft och en fortsättning inom ramen för en permanentad elitsatsning. Vi budgeterar också för att anslaget ska stärka projekt som bidrar till idrott och hälsofrämjande aktiviteter för äldre. 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Inom anslaget öronmärker vi för att bidra till att tillgängliggöra samt anpassa föreningar och dess lokaler för personer med funktionsnedsättning. 13:3 Stöd till friluftsorganisationer Anslaget till friluftslivet har länge legat på en lägre nivå än den rörelsen efterfrågat för att kunna utveckla sitt arbete. tror på friluftslivets betydelse för turismen, i egenskap av meningsfull fritidsaktivitet och för förståelsen för kultur- och naturvård, folkhälsa och som resurs i regional utveckling. Vi menar att regeringens ambitioner inte är tillräckliga på området, utan budgeterar ytterligare medel, varav avsätts för genomförandet av friluftslivets . Inom ramen för anslagshöjningen ges även i uppdrag åt Svenskt Friluftsliv att utreda sanitära problem längs vandringleder och i andra friluftsmiljöer, samt ta fram en åtgärdsplan för detta. 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Anslaget dras in i sin helhet då vi anser att det statliga stödet till de politiska partierna är väl tilltaget. 14:1 Bidrag till folkbildningen Folkbildningen rymmer många goda delar, och som ett komplement till det offentligas utbildningsalternativ och som en väg till social gemenskap och spridare av lusten att lära har folkbildningen en viktig roll i vårt samhälle. Av den anledningen är det fullt rimligt att stat och samhälle stödjer denna sektor. I tider av kris och omställning givet coronakrisen ser vi ett visst värde i att acceptera vissa av regeringens tillfälliga anslagsförstärkningar, vilket gör att vår generella neddragning är mindre än 2021. En del av anslaget menar vi också bör öronmärkas till förmån för incitament och insatser för att öka intresset att läsa en tolkutbildning och därmed kunna utbilda fler tolkar . Det är vitalt att mottagare av statsbidrag uppfyller rimliga krav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll och likaså att folkbildningen får vara just folkbildning och att dessa institutioner inte i huvudsak ses som instrument för att avlasta brister i andra delar av samhällsapparaten. har regeringen kraftigt höjt folkbildningsanslagen utifrån ett integrations- och utbildningssyfte, och inte det huvudsakliga bildningssyftet och demokratisyftet. Anslagsökningar som partiet av denna anledning avböjt. Utöver att vi inte följt med på regeringens satsningar omprioriterar vi medel inom kulturområdet till förmån för andra satsningar. 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen Vi motsätter oss de medel som regeringen öronmärker för nyanlända, vilket inte bara gäller personer som fått uppehållstillstånd utan även asylsökande. Detta då vi anser att den formen av etableringsinsatser inte bör riktas mot personer som ännu inte fått uppehållstillstånd. Det riskerar att ge otydliga signaler, urvattna medborgarskapet och ta resurser som kan göra bättre verkan på andra håll i anspråk. ser Spelinspektionens tillsynsarbete som mycket viktigt och något som inte bör stå tillbaka även om myndigheten har haft en stor omställning sedan omregleringen av den svenska spelmarknaden. Av detta skäl tillskjuter vi större resurser än regeringen till myndigheten för att nå förbättrad tillsyn. och har utrett frågan om att införa produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelningar i . vill göra som föreslås i utredningen och införa en produktionsrabatt för företag. Till ändamålet avsätter vi , vilket föreslås i utredningen. Förslaget om att införa produktionsrabatter ska ses som en filmpolitisk helhet tillsammans med vårt förslag om förändringar gällande filmstödet. Medel bryts ut ur det allmänna kulturmiljövårdsanslaget och öronmärks här i ett eget anslag för att garantera medlen och uppvärdera betydelsen av denna reservatsform. Den långsiktiga ambitionen är att höja anslaget successivt. Vi stärker medlen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och kulturhistorisk bebyggelse och byggnadsvård. Det här bland annat genom införandet av ett rotavdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. Vi avsätter för att inrätta en statlig kulturarvsfond. Till denna ska privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Vi avsätter medel för att ge stöd till projekt som stärker äldre människors möjlighet till deltagande i kulturlivet. Vi vill således förstärka den engångssatsning på kultur för äldre som regeringen initierade 2011 samt göra den till ett permanent anslag. inför en fond med syfte att tillgängliggöra museernas utställningar och arkiv. Satsningen riktar sig till hela landet, både till statliga och regionala museer och stiftelser och i viss mån aktörer även med andra huvudmän. Fonden är ämnad att användas för att exempelvis kunna delsubventionera införandet av fri entré, digitalisera eller synliggöra samlingar, utveckla kulturarvspedagogik eller för att marknadsföra och utveckla verksamheten. Målet ska vara att öppna och tillgängliggöra verksamheten för fler medborgare, då kulturarvet är vår gemensamma skatt som vi alla tjänar på kunskap om och känsla för. Kommunerna har en viktig roll och ett stort ansvar att inom ramen för och samhällsbyggnaden i stort värna, vårda och inkludera K-märkta byggnader och kulturmiljöer i stads- och samhällsplanering. Ett bekymmer är att möjligheterna och skyddet för kulturmiljöer inom rådande lagstiftning inte är tillfredsställande. Här kan det bli nödvändigt att se över såväl kompetensutveckling och stöd till kommunerna som lagstiftning. Landets kulturhistoriska miljöer är ett värdefullt arv och ska ses som en resurs och inte som ett hinder i samhällets utveckling. För att ta ett första steg på vägen inför vi ett stimulansbidrag till kommuner om i syfte att kommuner där det saknas, alternativt finns behov av förstärkning, kan tillsätta kulturmiljökompetens vid plan- eller samhällsbyggnadsförvaltningarna. 99:8 Stimulansbidrag kultur i vården Kultur har en potential och roll inom fler samhällsområden än de traditionellt kulturpolitiska, och jämte kulturens inneboende egenvärde kan dess former i samspel med andra verksamheter skapa goda instrumentella värden. Modern forskning visar till exempel att kulturkonsumtion och kulturellt utövande har stor inverkan på människors välmående och hälsa, och inte minst betydelse för rehabilitering av vissa sjukdomar. Kultur har en viktig roll att spela både i det förebyggande folkhälsoarbetet och inom ramen för sjukvård och omsorg. har drivit linjen att landstingen bör bejaka kulturens hälsofrämjande egenskaper. För att främja utvecklingen och arbetet kring detta anslår vi i årets budget medel för ett stimulansbidrag till landstingen 99:9 Kulturlotsar och Sverigecenter är ett parti som menar allvar med att kulturen är en central del av livet, politiken och samhällsbygget. Vi behöver kultur för att inte bara överleva, utan leva ett fullgott liv. Vi behöver kultur för att det binder oss samman, skapar relationer och utvecklar vår livskvalitet. En särskilt viktig roll har kultur som tillväxtfaktor för ett starkt socialt kapital. Social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. I kommuner finns generellt sett ett antal viktiga kulturinstitutioner såsom kulturskola, bibliotek och inte sällan ett varierat föreningsliv. Alla dessa olika former av verksamheter fyller sitt syfte och utför viktig kulturell förmedling. saknas det en funktion som har till uppgift att synliggöra, marknadsföra och samordna den lokala kulturen och kulturarvet till att bli levandegjord, förmedlad och utövad i kommunens verksamheter och föreningsliv. För att stärka invandrares kulturella förståelse för det svenska samhället, kommunernas utveckling, invånares relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet driver därför de landsomfattande reformerna kulturlotsar och pilotprojektet . En landsomfattande kulturpolitisk reform för integration och vitalisering av kulturlivet. Våra nordiska grannländer har i flera avseenden gjort flera framsteg vad gäller digitaliseringen av bibliotekstjänster och visat på flera möjligheter för att utveckla biblioteken. För ökad nordisk likvärdighet och samordningsmöjligheter bör det vara en uttalad ambition att digitaliserar merparten av vad som har getts ut i landet. Därför anslås för att genomföra några av förslagen i den nationella biblioteksstrategin (Demokratins skattkammare, 2019). i (SD)