mot · H8022957 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förändring av straffmätningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyndsam förändring av dagens mängdrabatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen avsevärt för brott kopplade till kriminella uppgörelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att distansutmätning av Kronofogden ska kunna ske i fler fall än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över skärpta straff för narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om snabb och adekvat behandling för psykisk ohälsa och neuropsykiatrisk problematik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ny lagstiftning för att reglera BID-samarbeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka samverkan mellan stat och kommun i brottsförebyggande syfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över brottsförebyggande insatser och ansvarsfördelningen av dessa insatser mellan stat och kommun och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka samordningen i det polisiära utredningsarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att polisen i högre grad ska ha möjlighet att fokusera på sitt huvuduppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge ett brottsutredande uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ökade befogenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka samverkan och informationsutbyte mellan polisen och andra myndigheter kring brottsbekämpning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett generellt brottsbeivrande uppdrag för myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över frågan om integritet, brottsbekämpning och informationshantering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättandet av en beredskapspolis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett resultatrapporteringssystem för polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett ökat akademiskt inslag i polisutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre it-system och teknik inom polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om färre direktavskrivningar, förundersökningsbegränsningar och åtalsunderlåtelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett kronvittnessystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt förändra reglerna kring straffrabatt för unga återfallsförbrytare och unga grova brottslingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa snabbare reaktioner på unga lagöverträdares brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra och skärpa det straffrättsliga ansvaret för den som förmår en minderårig att begå brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka förutsättningarna för bevistalan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra Kriminalvårdens arbete kring utslussning och ansvar för att förebygga återfall i brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet anstaltsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den person som inte är svensk medborgare och inte har uppehållstillstånd i efter avtjänat straff i högre grad ska avtjäna sitt straff i sitt hemland och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt avhopparprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brottsoffer över hela landet ska ha rätt till stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över systemet med kränkningsersättning och skadeståndsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyndsamt agerande avseende brottsofferportal för dem som utsatts för bedrägerier eller it-brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vålds- och fridskränkningar av ett närstående barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisanmälan av brott begångna i eller kring skolmiljön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagregleringen av trakasserier på privat mark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till förändrad lagstiftning för att åtgärda de problem som högtspelande ljudanläggningar i fordon orsakar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för vissa sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa brottet grovt sexuellt ofredande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffet för köp av sexuell handling av barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om brottsbenämningen barnpornografibrott och brottets placering i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på våra myndigheter att använda blockeringsverktyg för internetsidor som innehåller barnpornografi och verktyg för att spåra användare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sexuellt utnyttjande av barn bör omfattas av bestämmelserna om slopad preskriptionstid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att generellt se över preskriptionstiderna för sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för fler fällande domar för könsstympning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa kameraövervakning för att trygga sjukhuspersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff och bortseende från asperationsprincipen för övergrepp i rättssak och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att fler människor ska våga vittna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell handlingsplan mot mutor och korruption och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa skarpare krav för demonstrationstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande åtgärder mot radikalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa terrorism genom ökad samverkan inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring i lagen om särskild utlänningskontroll för att möjliggöra frihetsberövande i linje med europeiska riktlinjer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om brott mot anmälningsplikten i lagen om utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. Statens mest grundläggande ansvar är att skydda enskildas liv, frihet och personliga säkerhet. I detta ansvar ligger att vidta åtgärder för att se till att förebygga och förhindra brott, men också att tillgodose en effektiv lagföring vid brott. Ett välfungerande rättssamhälle sträcker sig dock bortom frågan om brott och straff och handlar i hög grad om känslan av trygghet. Att känna att man är trygg oavsett var i man bor och oavsett vem man är. Om att inte utsättas för angrepp, men också om en allmän tillit. En sådan känsla kan inte åstadkommas genom enkla punktåtgärder utan förutsätter ett mer långsiktigt perspektiv som också slår vakt om likvärdighet, rättssäkerhet och integritet. I denna motion redovisas övergripande förslag på det rättspolitiska området. Gängkriminalitet, utsatta områden och organiserad brottslighet De tvärpolitiska samtal som hölls för att gemensamt hitta lösningar på det växande problemet med gängkriminalitet och organiserad brottslighet, var konstruktiva. Många av de förslag som har fört fram , återfinns i det 34-punktsprogram mot gängkriminalitet som föddes ur de tvärpolitiska samtalen. välkomnar särskilt att regeringen, på initiativ, har tillsatt en parlamentarisk trygghetsberedning med uppdraget att fortsätta att ta fram mer långsiktiga åtgärder för att öka tryggheten i hela landet. Även andra förslag i 34-punktsprogrammet som har lagts eller är på väg att läggas på bord, är plockade ur tidigare rättspolitiska motioner och kommer att ge polisen och rättsväsendet bättre förutsättningar att bekämpa gängkriminaliteten. Tyvärr har åtgärderna dröjt så länge att problemen med gängkriminalitet och organiserad brottslighet har tillåtits att växa på ett i det närmaste okontrollerat sätt. bor mer än 600 000 personer i något av de 60 utsatta områden som finns runt om i . 22 av dessa områden anses som särskilt utsatta. Där råder parallella samhällsstrukturer och polisen har där, enligt myndighetens egen beskrivning, svårt eller nästan omöjligt att fullfölja sitt uppdrag. Dit når inte rättvisans arm och kriminella gäng har tagit makten och påverkar samhället och vanliga skötsamma invånare på ett förödande sätt. Statistiskt sett vet vi att den som döms för ett allvarligt våldsbrott mot en annan människa vanligen är en återfallsförbrytare. vill därför att samhället markerar mot upprepad brottslighet på ett skarpare sätt. Det måste på ett tydligare sätt speglas i lagstiftningen att det är särskilt allvarligt med upprepad brottslighet. Vi vill därför att straffet för den som döms för flera brott i en och samma rättegång ska skärpas. Vi vill slopa dagens form av mängdrabatt och ersätta den med ett nytt system där utgångspunkten bör vara att flera brott än det grövsta ska tillräknas en större del av straffvärdet vid straffmätningen. Ett tillkännagivande med denna innebörd riktades till regeringen och vill att regeringen skyndsamt ska återkomma med förslag på förändringar på området. vill också se över möjligheterna att skärpa straffen avsevärt för brott kopplade till organiserad brottslighet. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att se över förutsättningarna för straffskärpning i de fall gärningen utförts som ett led i organiserad brottslighet. Vi emotser nu att regeringen kommer att återkomma med ett förslag om detta till . välkomnar att regeringen hörsammat förslaget om att införa vistelseförbud som en ny frivårdsåtgärd. Vistelseförbud innebär att en person som begått brott och som har anknytning till ett kriminellt gäng, förbjuds att vistas i ett visst geografiskt område efter avtjänat fängelsestraff. Vistelseförbud är därmed ytterligare en viktig åtgärd för att begränsa redan aktiva våldsverkares framfart i ett område. Som ett led i att stoppa den negativa utvecklingen behöver det tydligt framgå att brott inte lönar sig. Det är svårt att motivera unga människor att satsa på en laglydig bana om man bibringas uppfattningen att det är lättare att skaffa sig status och ett gott liv som kriminell. Sådana signaler har också en förödande inverkan på samhället i stort och bidrar till uppgivenhet, frustration och minskad tilltro till rättssamhället. De brottsbekämpande myndigheterna har därför en mycket viktig uppgift i att upptäcka, utreda och lagföra brott. Distansutmätning av Kronofogden måste kunna ske i fler fall . Myndighetssamarbetet kring brottsbekämpning måste också stärkas för att även upptäcka exempelvis bidragsbrott. Även småbrott och vardagsbrottslighet måste beivras med kraft. vill därför införa nolltolerans mot småbrott, så att även dessa utreds och att skyldiga till dessa så långt det är möjligt kan lagföras. Ett kriminellt liv börjar sällan med rån eller mord utan med mindre allvarlig brottslighet. Att inte stöta på motstånd vid sådan mindre allvarlig brottslighet kan resultera i en fortsatt kriminell karriär. Därför är det viktigt att även mindre allvarliga brott bemöts med en snabb och tydlig reaktion. Utöver detta är det också viktigt för att upprätthålla förtroende för polisen och de rättsvårdande myndigheterna och för rättsstaten generellt, att även mindre allvarlig brottslighet utreds och bestraffas. Den organiserade narkotikahandeln, där olika gänggrupperingar kontrollerar narkotikaförsäljningen i olika områden, bidrar också på ett påtagligt sätt både till våld och till ekonomiskt välstånd för den organiserade brottsligheten. Att bekämpa narkotikahandeln är därför en viktig del för att stoppa den negativa utvecklingen i utsatta områden. Insatserna måste riktas mot de personer som organiserar handeln, inte mot enskilda missbrukare som istället bör ges bättre stöd att komma ur sitt missbruk. har lämnat ett tillkännagivande till regeringen vad gäller att skärpa straffen för att överlåta narkotika till andra. vill att regeringen skyndsamt lägger fram ett förslag vad gäller detta. Utöver att säkerställa att våldsverkare och kriminella inte får fritt spelrum så måste samhället säkerställa att personer med risk att utveckla ett våldsamt beteende eller kriminalitet erbjuds en verklig möjlighet att välja en annan livsstil. En bra skola som erbjuder goda framtidsförutsättningar är med stor säkerhet den långsiktigt viktigaste åtgärden för att motverka gängkriminalitet och utanförskap. Det är inte acceptabelt att en så stor andel elever lämnar utan godkända betyg och därför i praktiken redan som 15-åringar kan uppleva sig stå utan framtid. Samhället måste säkerställa att alla elever lämnar rustade att kunna ta sig vidare mot självförsörjning. Möjlighet att få snabb och adekvat behandling för psykisk ohälsa och neuropsykiatrisk problematik har också stor betydelse för att inte hamna i våldssituationer, kriminalitet eller drogmissbruk. Tidiga stödinsatser till barn och familjer i riskzon, samt möjlighet för att kunna ingripa med insatser på ett tidigare stadium , är av avgörande betydelse. arbetar nästan uteslutande med frivilliga insatser om inte situationen är så allvarlig att exempelvis tvångsvård kommer på fråga. anser att detta måste ändras så att har möjlighet att redan på ett tidigt stadium kunna besluta om insatser som inte är av frivillig karaktär. Vi beskriver detta närmre i vår motion En rättssäker familjepolitik i tiden. Det framgår att många av de förebyggande åtgärderna för att motverka kriminalitet och våld rör verksamhet. Kommuner har möjlighet att involvera lokala aktörer som fastighetsägare och näringslivsföreträdare. Kommunerna har också möjlighet att säkerställa ett förebyggande arbete i skolorna gällande attityder till våld, och anlägga ett trygghetsperspektiv i framtagandet av detaljplaner. anser att kommunerna i högre grad borde använda sig av BID-samarbeten (Business Improvement Districts), en internationellt etablerad metod för samverkan mellan privat och offentlig sektor, för att motverka kriminalitet och våld. En utredning bör tillsättas som tittar närmre på hur lagstiftningen bör ändras för att möjliggöra fler och bättre fungerande BID-områden. Falkagård i är ett område som tagits bort från polisens lista över utsatta områden. Genom att vända skolor med dåliga resultat, satsa på civilsamhället för att erbjuda omfattande och meningsfulla fritidsaktiviteter, avsätta resurser för uppsökande verksamhet, samt arbeta aktivt med stadsutveckling för att skapa en tryggare och säkrare miljö både för de boende men också för myndigheter och blåljuspersonal att arbeta i, har man lyckats vända utvecklingen. vill se över möjligheterna att göra överenskommelser mellan staten och ett antal kommuner om att gå in med långsiktiga åtgärder i utsatta områden för att vända utvecklingen på fler ställen runt om i . Som framgår av det ovan anförda, anser att kommunerna har en avgörande roll i det brottsförebyggande arbetet. Vi anser därför att en utredning ska tillsättas som ser över kommunernas ansvar i det brottsförebyggande arbetet och föreslår hur detta ansvar ska tydliggöras och framgå av lag. Det finns också uppgifter som ligger på kommunerna, inte minst den kommunala , som kan behöva överföras till staten. Ansvarsfördelning och insatser behöver exempelvis diskuteras när det gäller ungdomar som på grund av eget beteende är föremål för återkommande omhändertaganden enligt lagen om vård av unga, eller unga som uppvisar ett grovt kriminellt beteende men ännu inte är straffmyndiga. Dessa ungdomar kan i högre grad behöva bemötas med rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella än med traditionella socialtjänstinsatser. En ny enhet för unga som begår allvarliga brott skulle därmed kunna inrättas hos . En genomlysning behöver göras av vilka insatser som är verkningsfulla och vem som ska bära huvudmannaskapet för de olika insatserna. Polisen, rättsväsendet och det brottsutredande arbetet behöver en stark och effektiv polismyndighet och ett välfungerande rättsväsende med god kapacitet. har länge gett uttryck för ett ansträngt läge. Inom ramen för januariavtalet har tillsammans med Socialdemokraterna, genomfört en kraftfull satsning på polisen. Antalet anställda inom polisen ska öka med 10 000 och attraktiviteten i yrket ska förstärkas genom bättre villkor. En effektiv och närvarande polis är en förutsättning för ett väl fungerande rättssamhälle, men även rättsväsendet i övrigt måste stå väl rustat för att upprätthålla effektiv lagföring och ansvarsutkrävande. Polisens resurser ska används på ett effektivt sätt. Det handlar både om att polisen ska ägna sig åt rätt saker, men också att arbetet ska organiseras kostnadseffektivt. Exempelvis ska brottsutredningar som rör en och samma gärningsman eller liga hanteras samordnat. Det bör även vara möjligt att samordna utredningsarbetet utifrån brottsmönster, exempelvis om en lantbrukare misstänks vara utsatt för upprepad brottslig djurrättsaktivism, eller en kvinna misstänks utsättas av en tidigare partners hela familj för fridskränkande beteende. Poliser måste också ha möjlighet att fokusera på sitt huvuduppdrag i form av det brottsbekämpande arbetet. Det finns uppgifter som utförs av polisen som istället hade kunnat utföras av andra huvudmän. Ett exempel på detta är transportverksamheten som trots vissa ändringar fortfarande i hög grad tynger polisen. Även omhändertaganden av personer med psykisk ohälsa och omhändertaganden av berusade personer tar mycket tid i anspråk av polisen trots att det inte handlar om ett brottsbekämpande arbete. Det finns anledning att se över om inte delar av dessa uppgifter, i likhet med exempelvis tillståndsärenden, rimligen kan hanteras av andra huvudmän. I vissa fall kan andra myndigheter på ett bättre sätt bistå i det brottsbeivrande arbetet. Exempelvis bör ges större befogenhet att vidta inledande utredningsåtgärder i de fall de träffar på situationer med misstänkt människohandel. måste också få befogenhet att, utan att behöva tillkalla polis, kunna hindra personer eller stoppa fordon med misstänkt stöldgods vid gränsen. Detta är helt nödvändigt för att hindra internationella stöldligor från att härja i . Det finns anledning att även se över samverkan mellan polisen och andra myndigheter. om myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet visar exempelvis på brister i uppföljningen och styrningen av det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet. anser att det även i övrigt finns utrymme för ytterligare förbättringar av det samordnade arbetet och i informationsutbytet mellan myndigheter i brottsbekämpande syfte. Varje statlig myndighet bör rimligen också ha ett allmänt brottsbeivrande uppdrag i sin verksamhet och uppmärksamma brottsutredande myndigheter vid misstanke om brott. Ökat informationsutbyte mellan myndigheter och utvecklingen på teknik- och informationsområdet aktualiserar frågan om integritet. Integritetskänslig information måste hanteras rättssäkert och med respekt för den enskildes rätt till privatliv. Det är en svår uppgift för en rättsstat att slå vakt om den enskildes rättssäkerhet och integritet och värna säkerhet och motverka hot och brott. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att närmre utreda frågan om integritet, brottsbekämpning och informationshantering, med syfte att skapa ett modernt, rättssäkert och ändamålsenligt regelverk. anser också att det behövs en beredskapspolis som kan utgöra en förstärkning av ordinarie personal vid inträffade eller riskerade allvarliga störningar på samhället ur ordnings- eller säkerhetssynpunkt. Försvarsberedningen har också understrukit behovet av en beredskapspolis. En utredning bör därför tillsättas om inrättandet av en beredskapspolis som förstärkningsresurs. Polisen kan till följd av bristande resultatrapporteringssystem inte mäta sina mål på ett tydligt sätt. Det är svårt att bedriva en effektiv polisverksamhet utan att sätta upp tydliga och mätbara mål för verksamheten. Verksamheten måste kunna följas upp och utvärderas både kvantitativt och kvalitativt. I andra länder har man lyckats pressa tillbaka brottsligheten rejält genom tydlighet och uppföljning. Ett exempel är Compstat som ökat effektiviteten hos polisen i och som bygger på fyra hörnstenar: aktuell och korrekt insamling, effektiv teknik, flexibelt och snabbt utnyttjande av resurser och kontinuerlig resultatuppföljning. Tillgång till ständigt aktuell statistik kring var brott begås gör att polisledningen kan ställa krav på precisa och snabba ingripanden och fördela resurserna på ett bättre sätt. anser att det akademiska inslaget i polisutbildningen måste öka. Vi står bakom idé om att förlänga polisutbildningen med och lägga in en c-uppsats i utbildningen. har en skicklig poliskår som kan sitt yrke, men den brottsbekämpande förmågan skulle kunna höjas ytterligare genom ett ökat vetenskapligt anslag. vill också att regeringen tillser att polisen har tillgång till bättre it-system och teknik och att de har rätt verktyg för att bekämpa brott. Bara har polisens it-system legat nere och detta påverkar självfallet verksamheten på ett negativt sätt. Polisen bör även ha tillgång till exempelvis modern skyddsutrustning och kroppsburna kameror, men även fler mobila kontor för ökad polisiär närvaro på landsbygden och mindre orter. Lokal polisnärvaro har stor betydelse för tilltro till rättssamhället och känslan av trygghet. Rimlig utryckningstid vid allvarliga brott är både en rättighet för brottsoffret och en förutsättning för effektiv brottsuppklarning.