ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802117 · 2020-09-15 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa flerbarnstillägget och tillkännager detta för regeringen. Flerbarnstillägget är ett extra tillägg till barnbidraget som betalas ut för familjer med fler än ett barn. Tillägget infördes och betalades då ut till familjer med fler än tre barn. 2005 utökades tillägget till att gälla från barn nummer två. Enligt blev en konsekvens av den satsningen att både flerbarnstilläggets fördelningsmässiga träffsäkerhet och kostnadseffektiviteten i förhållande till målet om god ekonomisk levnadsstandard försämrades. Kostnaden för barnbidraget 2019 var 33 miljarder och flerbarnstillägget stod för ca 3,7 miljarder. Barnbidrag och flerbarnstillägg 2020 Totalt bidrag/mån Generellt sett är det omställningen från två vuxna till en familj med barn som är kostnadsdrivande. När det första barnet får syskon brukar detta vanligtvis få ärva så väl säng, skötbord, vagn som leksaker och kläder. Det borde därför inte vara en större kostnad för familjen att ge det andra barnet det som behövs, snarare tvärtom. Om familjen utökas ytterligare kan kostnader för större bil och bostad tillkomma men detta är självklart en valfri utgift och förhoppningsvis något som blivande föräldrar kalkylerar med innan de väljer att skaffa fler barn. Alla barn har rätt till barnbidrag på . Det är inte rimligt att utöver detta kunna få så mycket som extra, alltså totalt i barnbidrag, för det frivilliga valet man gjort att skaffa många barn. När det kommer till familjer med fyra barn eller fler är utrikesfödda klart överrepresenterade och mamman är den som oftast är hemma med barnen. Att uppmuntra till ett långvarigt utanförskap från arbetsmarknaden hämmar integrationen för dessa kvinnor. Dessutom har en överbefolkad jord påverkan på miljön och många barn i stora familjer lever i trångboddhet med negativa psykiska effekter som följd. Flerbarnstillägget bör därför avskaffas.
mot · H802118 · 2020-09-15 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om hörselskadade och och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Under innevarande mandatperiod firar riksdag av allmän och lika rösträtt. Detta är något vi skall vara stolta över då vår demokrati inte är något självspelande piano utan något vi folkvalda har fått väljarnas förtroende att såväl värna som utveckla. Regeringsformen föreskriver att alla myndiga medborgare äger rätten att rösta i allmänna val som skall vara fria, hemliga och direkta. En grundförutsättning är emellertid att den enskilde väljaren, utan hinder, kan ta del av den politiska debatten i syfte att bilda sig en egen, välgrundad, uppfattning om vilket parti denne skall lägga sin röst på. Detta är också något de flesta av oss tar för givet men det finns alltjämt icke försumbara grupper av befolkningen som upplever sig exkluderade från den politiska debatten. riksdag är ett öppet parlament som alla som så önskar kan besöka för att ta del av öppna debatter och arrangemang. Trots att byggnaderna är delvis gamla och härrör från då hänsyn till funktionsnedsatta inte togs har stora ansträngningar gjorts för att tillgängliggöra vårt parlament för alla vilket vi skall vara stolta över. producerar också en stor mängd tv och är tillgänglig på internet där man bland annat kan följa debatter i realtid eller ta del av äldre arkivmaterial. Vi befinner oss just , då denna motion skrivs, i en global pandemi som föranlett omfattande och drastiska politiska beslut för att såväl begränsa smittspridning som stimulera de av pandemin ekonomiskt drabbade branscherna. Det har, till och med för oss parlamentariker, varit svårt att hänga med i alla turer och svårast att tillgodogöra sig informationen har de som lider av olika funktionsnedsättningar haft det. En grupp som har svårt att tillgodogöra sig och följa den politiska debatten i kammaren är de hörselskadade. Visserligen brukar stora debatter tolkas till teckenspråk. Detta gäller exempelvis för partiledardebatter och den årliga utrikespolitiska debatten men i övrigt hänvisas hörselskadade till de i efterhand publicerade protokollen. Ytterst få av debatterna, frågestunderna eller pressträffarna i presscentret teckenspråktolkas och ingenting förses med undertexter. Att följa en debatt i realtid jämfört med att läsa det transkriberade protokollet är inte jämförbart och främjar knappast det politiska intresset hos hörselskadade utan befäster snarare denna grupp som exkluderade från den politiska debatten vilket inte är acceptabelt i en modern demokrati. Med ovanstående i beaktande är det därför min uppfattning att bör hedra demokratifirandet genom att besluta att så långt det är genomförbart inkludera landets hörselskadade i det politiska rummet genom att betrakta teckenspråkstolkning i kammaren som normalfallet och inte som , något som enbart tillhandahålls undantagsvis.
mot · H80212 · 2020-09-08 00:00:00 — Skärpta regler för passhantering och skärpta straff för otillåten passhantering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa reglerna för utfärdande av pass och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för att sälja, låna ut eller illegalt manipulera svenska pass och tillkännager detta för regeringen. En gång i tiden hade svenska pass ett mycket högt anseende ute i världen, men tyvärr är det inte så längre. har en mängd svenska pass varit på drift och många passinnehavare har regelbundet ”tappat bort” sitt pass – en del passinnehavare ända upp till åtta gånger . skärptes reglerna för passhantering betydligt, vilket var välkommet. Ändå så ”tappas det bort” alldeles för många pass fortfarande. Reglerna för att förvärva ett svenskt pass borde skärpas ytterligare. Varje enskild passinnehavare ska enbart få ut två pass . Vid behov av fler pass får innehavaren klara sig med tillfälliga pass. När ett borttappat pass ersätts med ett nytt ska det nya passet kosta minst dubbelt så mycket som ett förnyat pass. Om någon misstänks handskas med pass på ett otillåtet sätt ska polisförhör äga rum för att utröna eventuella konstigheter i samband med passhanteringen. Särskilt hårda regler bör gälla för dem som permanent vistas utomlands (längre än ). De bör bara få kvittera ut ett pass per period, och då vid förnyelse. Dessutom skall varje pass kopplas till biometriska data såsom ögonigenkänning eller fingeravtryck. För att polisen ska vilja hantera otillåten passhantering, och för att vi ska få en avskräckande effekt från att hantera pass brottsligt, måste straffen för otillåten passhantering öka. Kännbart straff ska även utmätas om någon lånar ut sitt pass i avsikt att det ska användas på ett otillåtet sätt.
mot · H802120 · 2020-09-15 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om synskadade och valsystemet och tillkännager detta för regeringen. Under innevarande mandatperiod firar riksdag av allmän och lika rösträtt. Detta är något vi skall vara stolta över då vår demokrati inte är något självspelande piano utan något vi folkvalda har fått väljarnas förtroende att såväl värna som utveckla. Trots att regeringsformen föreskriver att alla myndiga medborgare äger rätten att rösta i allmänna val som skall vara fria, hemliga och direkta finns det ännu grupper i samhället som på grund av valsystemets utformning inte kan utnyttja denna rättighet. kan synskadade, synsvaga och blinda (fortsättningsvis i motionen benämnda enbart som synskadade) rösta med vanliga valsedlar som distribueras i kuvert försedda med punktskrift utanpå. Dessa distribueras till de som finns upptagna i Synskadades riksförbunds medlemsregister. Punktläsare som inte förekommer i detta register kan på egen begäran få dessa från . Systemet är emellertid så utformat att till exempel personval inte kan ske genom den synskadade väljarens egen försorg utan denne måste då förlita sig på hjälp från en närstående, assistent eller valförrättare i vallokalen. Detta gäller även för synskadade som önskar rösta på ett mindre parti vars valsedlar inte tillhandahålls av i punktskriftskuvert. Då valhemligheten utgör en central del i att ge våra fria och demokratiska val legitimitet är det av synnerlig vikt att eftersträva att valsystemet, så långt det är tekniskt möjligt, utformas på ett sådant sätt att alla röstberättigade, oavsett funktionsnedsättning, kan avlägga sin röst i enlighet med intentionerna i regeringsformen. Att det historiskt sett inte har varit möjligt att tillhandahålla fullgoda lösningar för att säkerställa att synskadade kan personvalsrösta eller rösta på mindre partier vars valsedlar inte distribueras i punktskriftskuvert av får helt enkelt inte tas för intäkt för att avstå från att möjliggöra det när tekniska framsteg gjort det möjligt. Sådana tekniska lösningar har såväl efterfrågats som exemplifierats av bland annat . Det är därför min uppfattning att bör hedra demokratifirandet med att tillkännage för regeringen att teknik som garanterar att synskadade kan delta i allmänna val i enlighet med regeringsformens intentioner skall utvecklas och implementeras så snart det är tekniskt möjligt.
mot · H802123 · 2020-09-15 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att det finns industrier i som har förmågan att ställa om sin produktion mot tillverkning av skyddsmaterial vid kris och tillkännager detta för regeringen. har världen gått igenom nio stora ekonomiska kriser, alla med olika ursprung och konsekvenser. spreds covid-19 över världen och vårt land är ett av de som drabbats värst av både smittspridning och antal döda räknat per capita. har minskat ner sina beredskapslager på alla nivåer och varken stat, region eller kommun stod tillräckligt rustade för att kunna möta en krissituation. Initialt prioriterades regioner att få tillgång till skyddsutrustning medan kommunerna prioriterades bort. Detta innebar att personal inom omsorgen till en början arbetade helt oskyddade vilket resulterade i att smittan i ett tidigt skede fick fäste på våra äldreboenden vilket innebar att tusentals äldre fått plikta med sitt liv. På flera boenden tvingades skyddsombud utlysa skyddsstopp på äldreboenden på grund av brist på skyddsutrustning. Avsaknaden av beredskapslager innebar att skyddsutrustning var tvunget att köpas in från andra länder, problemet var att många länder var i behov av detta och efterfrågan kunde inte tillgodoses i den takt det hade behövts. Leveranser med skyddsutrustning fastnade i andra länder och som situationen blev allt värre inom bland annat äldreomsorgen så valde företagen att chockhöja priserna på skyddsmaterial. Regeringen har tyvärr satt alltför stor tilltro till att EU hjälper vid en kris. En kris som denna, som slagit hårt mot flera länder och befästs i hela världen verkar dock inte alls funnits med i beräkningarna. Detta har inneburit att vi inte alls fått den hjälp av EU som vi hade behov av, tvärtom så införde flera länder istället exportstopp för att klara sitt egna lands behov först och främst. Det är i kris som brister i vårt samhälle tydliggörs. Under pandemin har vi blivit smärtsamt varse om att vårt land är dåligt rustat för kris och saknar den beredskap som behövs. Vi behöver ha fler producerande företag som kan ställa om och säkra skyddsmateriel för svensk vård och omsorg men även skapa underlag för internationalisering och export. Därför behöver vi kunna lita på att skyddsmateriel kan framställas genom inhemsk produktion. Skyddsmaterial ska aldrig vara en bristvara i och befolkningen ska vara trygg. Därför behöver vi säkerställa att det finns producenter i som har förmågan att ställa om sin produktion mot tillverkning av skyddsmateriel vid kris och tillkännager detta för regeringen.
mot · H802124 · 2020-09-15 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återföra utspridda riksäpplen till och och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Riksäpplet är en skulptur formgiven av arkitekt . Ursprungligen utfördes 20 exemplar och placerades på och det byggda Riksbankshuset i . Vid restaureringen av riksdagshusen togs 14 av riksdagsäpplena ned. finns två kvar på riksdagsannexets tak mot vid , två mot mot och två på västra sidan mot . Två av de nedtagna riksäpplena finns uppsatta vid , vid norra fästet av respektive södra fästet av . Resten av äpplena är utspridda på flera olika platser i såsom i , och för att ge tre exempel. står de bortglömda på utspridda platser. Det växer mossa på många av dem, andra är nedklottrade. Det är viktigt att dessa kulturhistoriska skulpturer åter finner sin plats på nära riksdagshusen och att de tas om hand och restaureras ifall det behövs. Det är viktigt att bevara och ta hand vårt kulturarv på bästa sätt och att de sätts i sitt rätta sammanhang, nära riksdag.
mot · H802126 · 2020-09-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:176 En effektivare ställer sig bakom det som anförs i motionen om införa ett undantag för deltidsbrandmän i beräkningen av a-kassa och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har slutligen, efter de stora skogsbränderna i och efter de många och omfattande skogsbränderna lämnat en proposition på bord om hur den kommunala räddningstjänsten kan bli effektivare. Det är välkommet, men vi beklagar att åtgärderna inte genomförts tidigare. Erfarenheter fanns efter bränderna i som hade kunnat ligga till grund för hur en effektivare skulle kunna utformas, bl.a. avseende förmågan till ledning och samverkan. Hade förslagen lagts på bord tidigare hade konsekvenserna från bränderna kunnat bli mindre omfattande. Många av de åtgärder som regeringen nu föreslår är bra och nödvändiga, bl.a. vad gäller handlingsprogrammens utformning och innehåll. Det är också bra att regeringen stärker och målsätter den olycksförebyggande verksamheten och tillsynen och att MSB får i uppgift att kunna prioritera och fördela resurser. Med den styrning som staten nu utför och det stöd som den kan ge kommunerna kan möjligheterna till ett likvärdigt skydd mot olyckor i hela landet förbättras, som det fortfarande finns utrymme för lokala lösningar kring hur samverkan och organisation ska se ut. har tidigare motionerat om tydligare statlig styrning i handlingsplanerna, om stärkt tillsyn och ökat statligt stöd och att ett mål för olycksförebyggande verksamhet behöver införas. Vi var också först av de politiska partierna att kräva att brandsläckningsförmåga från luften behövde bli bättre. Vi är glada att nu genom MSB har säkrat denna förmåga. Men tyvärr avvisar regeringen ett av de förslag som verkligen hade kunnat bidra till en lösning på ett av räddningstjänstens fleråriga problem med att rekrytera deltidsbrandmän. Deltidsbrandman är en speciell anställning som bedrivs som extra arbete med beredskap vid sidan av en ordinarie anställning. Personalförsörjningen av deltidsbrandmän har under utvecklats till ett av svensk räddningstjänsts största problem. Här behöver mer göras för att fylla de vakanser som finns. För att förbättra villkoren för deltidsbrandmän vill vi se över vissa regler som inte primärt är anpassade till en anställning som deltidsbrandman. Inte minst har arbetslöshetsförsäkringens utformning negativ påverkan på personalförsörjningen (SOU 2018:54). Vi vill att huvuddelen av arbetet som arbetslösa deltidsbrandmän utför som deltidsbrandman ska undantas vid beräkning av arbetslöshetsersättning. MSB behöver också få i uppdrag att stödja kommunerna i rekryteringen av deltidsbrandmän såväl som i att utbilda fler deltidsbrandmän runt om i landet. Att räddningstjänsten runt om i landet kan fylla sina vakanser är en av de viktigaste åtgärderna för en effektivare räddningstjänst och ett likvärdigt skydd mot olyckor och kriser runt om i landet.
mot · H80213 · 2020-09-08 00:00:00 — Skärpta regler kring samordningsnumren ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare skärpa reglerna kring samordningsnummer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i införa straff för den som missbrukar samordningsnummer som är strängare än för urkundsförfalskning och tillkännager detta för regeringen. Det har på flera håll uppmärksammats att ett omfattande missbruk av samordningsnummer äger rum i vårt samhälle. Samordningsnummer är nödvändiga för att olika myndigheter som och Kriminalvården skall kunna hantera personer som saknar giltig id-handling. Samordningsnummer ger inte samma möjligheter att utnyttja samhällets olika resurser som en id-handling, dock har kriminella nätverk och enskilda personer kunnat utnyttja samordningsnummer för omfattande kriminell aktivitet. Regeringen avser att skärpa reglerna för samordningsnummer avsevärt, vilket är ett steg i rätt riktning. Taget i beaktande det omfattande missbruk som ligger för handen med dessa samordningsnummer så behöver reglerna skärpas ytterligare samt att det måste bli lättare för företag att kontrollera om en person med samordningsnummer äger ett korrekt arbetstillstånd. Enligt regeringens promemoria får avregistrera samordningsnummer om felaktiga personuppgifter uppdagas. skall avregistrera samordningsnumret i dessa fall, alternativt rätta till allt i aktuellt samordningsnummer. Vad gäller rekommendationen att det skall registreras en relevant adress för personer med anknytning till så skall detta vara ett ovillkorligt krav. Resehandlingar skall enligt det förslag som ligger på bordet gälla som underlag för att fastställa identitet. Detta är märkligt då dessa resehandlingar måste ha utfärdats med andra giltiga handlingar som grund. Därför skall resehandlingar inte gälla som grund för att fastställa identiteten hos en person. Högst en bil skall kunna registreras på varje samordningsnummer, förutom då det gäller utländska medborgare som kan styrka sin identitet med handlingar som står över varje tvivel. Biometriska data skall kopplas till varje samordningsnummer så att missbruk försvåras. Det kan vara biometriska data som ögonigenkänning eller fingeravtryck. En databas skall upprättas där arbetsgivare snabbt kan ta reda på om en person med samordningsnummer har giltigt arbetstillstånd eller inte. Straffen för den som missbrukar samordningsnummer skall skärpas så att straffen blir avskräckande.
mot · H802131 · 2020-09-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje kommun ska ha rätt till en lagstadgad minimibemanning av poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att utreda om samlade byråkrati kan minskas och organisationen göras effektivare och tillkännager detta för regeringen. Det råder en stor och förmodligen tilltagande otrygghet på landsbygden när det gäller brottslighet som drabbar ensligt boende, ofta äldre människor och näringsidkare, på små orter. Polisen har tidigare kartlagt ett femtontal utländska kriminella nätverk som begår brott i och totalt tror polisen att det handlar om runt 1 500 personer som är aktiva och som begår brott. Cirka 500 av dessa är hemmahörande i och 300 är från . Utöver dessa finns andra mindre grupper från , , och . Alla dessa specialiserar sig självfallet inte på stölder och andra brott på landsbygden, men just glesbygdsbor är särskilt utsatta då polisen kan ha 1–i resväg vid ett larm, om det överhuvudtaget finns en ledig bil att skicka. Detta är ligorna självfallet medvetna om, varför de blir orädda och sällan bryr sig om huruvida de boende är hemma eller inte. I ett uppmärksammat fall blev ett äldre par brutalt ihjälslagna på sin egen gård och i ett annat uppmärksammat fall fick en äldre dam med en rullstolsbunden make freda sig och sina ägor med ett bollträ. Att stävja dessa ligor måste få hög prioritet. För ett par årtionden sedan var den lokala polisstationen oftast en självklar del i kommunen. har dock polisens verksamhet allt mer kommit att koncentrera sig kring landets storstadsområden, och på många platser har polisen kontor som endast håller öppet , om det överhuvudtaget finns ett kontor kvar. I mer glesbebyggda kommuner är bemanningen även procentuellt betydligt tunnare än vad fallet är i storstadsregionerna och de större städerna. I hela riket finns kring 20 000 poliser varav ungefär 17 000 är i tjänst. Resterande är av olika anledningar borta från tjänst t.ex. på grund av föräldraledighet eller sjukskrivning. Detta innebär att det i genomsnitt finns en polis per 550 invånare, men storstadsregionerna har en högre koncentration av poliser än glesbygdsorter även i förhållande till befolkningsunderlaget. Vi menar att alla medborgare har rätt till en viss nivå av polisbemanning i sin kommun då alla skattebetalare är med och betalar för polisen. Alla skattebetalare har rätt till en grundläggande service gällande poliser så att man har en rimlig möjlighet att få hjälp när man utsätts för brott, oavsett var man bor. Därför bör det införas en lägstanivå i fråga om poliser i varje kommun. I väldigt små kommuner löser man då bemanningen genom samarbete med grannkommunen för att få en fungerande enhet. En övervägande del av poliskåren behövs i yttre tjänst och därför behöver polisens uppgifter renodlas och byråkratin måste minimeras. En utredning bör ta sikte på behovet av chefspersonal, administration och dialogpoliser. En parlamentarisk utredning är att föredra.
mot · H802132 · 2020-09-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för färjetrafik mellan och i infrastrukturplaneringen och tillkännager detta för regeringen. Under så har färjetrafik mellan och bedrivits med ekonomiskt stöd från respektive . En årstid då trafiksituationen är extra ansträngd som en följd av att befolkningen ökar från ca 25 000 till över 300 000 tack vare en stark turism och sommargäster. Denna färjetrafik hjälper då till att avlasta , vilken har en mycket pressad trafiksituation, för de som vill resa mellan norra och fastlandet om än i mindre omfattning. En utökad trafikering under andra årstider skulle även innebära helt andra förutsättningar för boende på norra då man skulle kunna pendla till för arbete. så är man utöver den lokala arbetsmarknaden utlämnad till förbindelsen till som utgör närmsta arbetsmarknadsregion. En situation som inte har bidragit till att man lyckats växa som kommun sedan byggdes, som kommun haft en tillväxt på och som har den direkta närheten till bron. Med bakgrund av ovanstående och av att den kommunala finansieringen är högst osäker så bör förutsättningarna i infrastrukturplaneringen ses över för en framtida färjetrafik mellan och .
mot · H802133 · 2020-09-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en övergång till öppen källkod och öppna standarder inom den offentliga sektorn och tillkännager detta för regeringen. Användandet av öppen källkod och öppna standarder inom det offentliga börjar nu ta allt mer fart och riktningen är tydligt utpekad genom exempelvis E-delegationen, som i sitt arbete skall ”sträva efter att offentlig förvaltning, i så stor utsträckning som möjligt, ska bygga sina lösningar på öppna standarder, använda sig av programvara som bygger på öppen källkod samt sträva efter lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar”. En sådan utveckling skulle inte bara medge möjliga kostnadsbesparingar, även om just möjligheten till kostnadsbesparingar är en av de största drivkrafterna för att välja öppen källkod, utan jämväl bättre möjlighet till tjänsteutveckling, förbättring av programvarans tillförlitlighet och ökning av användarnas inflytande. Genom att använda öppna standarder, och inte slutna filformat/protokoll, blir man även mindre beroende av specifika leverantörer samt slipper kräva att medborgare ska tvingas införskaffa licenser från vissa företag för att kunna kommunicera med den offentliga sektorn. Största hindret för en övergång är i regel den bekvämlighet som finns, då man sitter fast i ett stort beroende till enskilda leverantörer och licenskontrakt där en övergång är förenad med mycket arbete. En sådan förändring sker inte i en handvändning, men det är viktigt att bestämma i vilken riktning man vill gå och att ett principiellt ställningstagande görs som är vägledande kring användandet av öppen källkod samt öppna standarder.