ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021234 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar tillfalla kommunerna och tillkännager detta för regeringen. står inför en kraftfull utbyggnad av vindkraften. producerade vindkraften , motsvarande av totala elproduktion. Detta kan jämföras med , , då vindkraften producerade knappt ca vilket motsvarade av den totala elproduktionen. Antalet vindkraftverk var 4 099 stycken, vilket är 193 fler än året innan. har beslutat att det ska skapas förutsättningar för en vindkraftsutbyggnad motsvarande . Vindkraften är miljövänlig och ger inte några utsläpp. Satsningen på vindkraft är också ett led i att ska uppfylla sin andel av EU:s miljömål om att av unionens totala energiproduktion ska vara förnybar . Att bygderna där vindkraften byggs får del av det värde som vindkraften genererar är en förutsättning för att vindkraften ska bidra till denna utveckling. Starka krafter från berörda bygder och kommuner efterfrågar detta. Som exempel har kommunerna i antagit en vindkraftspolicy där man verkar efter tre huvudprinciper, som antagits av kommunförbundets styrelse i länet, i syfte att berörda bygder får del av de värden som vindkraften genererar: att berörda bygder får del av en bygdepeng eller återföringsmedel som utbetalas och utgör minst en procent av bruttovärdet av producerad el att dessa medel främst nyttjas till insatser för uthållig utveckling i de bygder som berörs att lokala aktörer erbjuds möjlighet att köpa in sig i vindkraftsanläggningarna till . Flera andra länder, bland annat och , har infört en lagstiftning för att garantera att en del av vindkraftens värde tillfaller de berörda bygderna. Jag anser att möjligheten till ett nationellt system som garanterar att en rimlig del av vindkraftens värde stannar i bygden bör ses över. Det finns flera sätt att åstadkomma detta, bland annat återföringsmedel, främja lokalt ägande och att fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar tillfaller kommunerna. Därmed skapas ett uthålligt system för lokal utveckling, vilket även underlättar lokal acceptans för vindkraft. Vindkraft och vattenkraft är naturresurser som inte skapar så många permanenta arbetstillfällen till skillnad från kärnkraft och gruv- och skogsnäring. Ett första steg, som kan genomföras snabbt, är frågan huruvida fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna där anläggningarna är lokaliserade istället för att utgå till staten. På så sätt garanteras att kommunerna får del av vindkraftens värde, utan att det påverkar kostnaderna för vindkraftsetablering. Min uppfattning är att möjligheten att fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna bör ses över. Denna princip är en viktig del i en modell med bygdepengar till berörda bygder och främjande av lokalt ägande.
mot · H8021235 · 2020-10-02 00:00:00 — Skarpare direktiv vad gäller myndigheterna och äganderätten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom skarpare direktiv i regleringsbreven vad gäller myndigheternas hänsynstagande till egendomsskyddet och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är grunden i demokratin, och grunden för äganderätten i sin tur är möjligheten att äga och bruka mark och fastigheter. ifrågasätts såväl som prejas den privata äganderätten direkt, indirekt och kontinuerligt från både politiskt håll och offentlig förvaltning. Detta är ytterst ett hot mot demokratin och rättssamhället. Implementeringen av det svenska egendomsskyddet har utvecklats i en negativ riktning. Myndighetsutövningen måste fullt ut respektera äganderätten och det finns med all önskvärd tydlighet därför behov av att införa permanenta och tydliga krav i myndigheternas regleringsbrev på att egendomsskyddet tydligare och skarpare ska beaktas i myndighetsutövningen.
mot · H8021236 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur medel från vattenkraftsproduktionen kan komma de kommuner och regioner där produktionen sker till del och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraften utgör en viktig del av energisystem. Den årliga produktionen uppgår till omkring , dvs av den svenska elproduktionen. När det svenska energisystemet ställer om till en större andel förnybara energikällor får vattenkraften en allt större betydelse. Vattenkraft är en miljövänlig energikälla som inte ger upphov till några utsläpp. De sju skogslänen bidrar med av den totala vattenkraftsproduktionen i . I är det en självklarhet att de kommuner där vattenkraften produceras ska få en rimlig ersättning. Det handlar om kompensation för de ingrepp i naturen som vattenkraftsutbyggnaden har medfört, men också om att kommunerna ska få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar. Återföringen av vattenkraftsmedel ger fjäll- och glesbygdskommunerna i , vilket ger en möjlighet att konkurrera med mer tätbefolkade kommuner och städer. Detta är en del av ett framgångsrikt system för att ge alla delar av landet förutsättningar för utveckling och tillväxt. I är situationen annorlunda. får kommuner och bygder där vattenkraften byggts ut enbart i så kallade bygdemedel. Statskassan har tidigare inkasserat nästan enbart i fastighetsbeskattning på vattenkraften. Under den stora utbyggnadsepoken fick de svenska kommunerna behålla skatten på anläggningarna, vilket de inte får längre. De flesta kraftverken ligger i glesbygdskommuner med stor utflyttning och därmed sjunkande skattekraft och statsbidrag. Återbäring till dessa kommuner är ett bevis på det värdeskapande som vattenkraftsproduktionen har där. går värdeströmmarna till för att sedan till viss del återföras i form av s.k. regionalpolitiskt stöd. Det är ett system som endast bidrar till synen att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare. Det är viktigt att påpeka att vattenkraftskommunerna i hög grad bidrar till välfärden i vårt land.
mot · H8021238 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om statliga myndigheters ansvar för landsbygdsutvecklingen och tillkännager detta för regeringen. har konstaterat att staten och dess myndigheter i högre grad behöver finna sätt att samordna sig för att klara av sina uppgifter gentemot landsbygden. Dock ser man inte att alla myndigheter ska omfattas av en konkret samordning, utan en prioritering behövs för att ge full effekt, för att på bästa sätt kunna svara upp mot landsbygdens behov. Kommittén har förutom en förbättrad samordning hos och inrättandet av landsbygdsdelegationer på regional nivå föreslagit en tydligare reglering av landsbygdspolitiken och hur myndigheternas ansvar kan införlivas i detta. Kommittén har bland annat föreslagit ett mål för en sammanhållen landsbygdspolitik som riksdag och regering ska besluta om. I enlighet med kommitténs förslag är det rimligt att staten och dess myndigheters ansvar regleras i en särskild förordning. I den förordningen föreslås ges en samordnande roll, med ansvaret att följa upp och främja arbetet med att nå de nationella målen för landsbygdspolitiken. Detta är ett förslag som jag anser bör beaktas.
mot · H8021239 · 2020-10-02 00:00:00 — Fler företag och jobb i inland ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att rusta upp för att skapa ännu bättre förutsättningar för fler företag och jobb i inland och tillkännager detta för regeringen. Järnvägsnätet i har dragits med ett underhåll som är gravt eftersatt, särskilt i norra delar. Alliansregeringen tog med hjälp av två historiska infrastrukturpropositioner stora steg för att täppa till hål i infrastrukturinvesteringar och fördubblade anslagen till drift och underhåll. Trots det finns fortsatt stora behov av upprustning av det svenska järnvägsnätet. I är järnvägsnätet hårt belastat och består till större delen av enkelspår och saknar redundans. Sträckor som endast består av enkelspår är sårbara i det nationella transportsystemet. För industrierna uppe i inland såväl som vid kusterna är det viktigt med hållbara transporter då de i många fall saknar redundans. Enstaka olyckor riskerar att ställa till stora problem för näringar i dessa områden. Hållbara transportsystem är viktiga för svensk exportindustri och avgörande för ekonomi. är en livlina för mest råvarutäta område där flertalet skogs- och gruvindustrier är verksamma. Stärkandet av är en förutsättning för den regionala utvecklingen i inland och för att näringslivet där ska kunna verka och utvecklas. Att öka bärigheten och stärka underhållet till dessa områden är viktigt för miljön och trafiksäkerheten och för att man ska kunna leda om trafik utan att det skapar onödiga leveransstörningar. För är detta vitalt för ett växande näringsliv kring banan. Att utveckla är en förutsättning för att kunna utveckla Norrlandsregionerna ur näringslivssynpunkt, men också ur ett samhällsperspektiv. samspel med stambanorna är vitalt för ett robust transportsystem till och från norra . bedrivs begränsad trafik på . Behovet av ökat underhåll är påtagligt för att banans lönsamhet inte ska urholkas. Givet detta är det viktigt att ges i uppdrag att tillsammans med näringslivet se över möjligheten att rusta upp och skapa förutsättningar för fler växande företag och nya jobb i inland.
mot · H8021240 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska regelbördan vid bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. Bostadspolitiken ska ta sin utgångspunkt i människors behov. Målet ska vara att människor ska kunna flytta till jobb, familj eller studier. Det gynnar den enskilde individen och ekonomin i stort. I förlängningen är bostadspolitiken således en del av arbetslinjen. Bostadsbristen är ofta som störst där jobben finns. Lyckas vi bygga fler bostäder i väl fungerande arbetsmarknadsregioner skulle det kunna råda bot på en stor del av arbetslösheten. Vägen till fler bostäder går dock inte via subventioner. Snarare måste en upprensning ske i den djungel av lagar och regler som omgärdar bostadsbyggande. Ofta ställs helt orimliga krav på bostadens utformande och det är alldeles för lätt att överklaga och stoppa nya bostäder utan rimliga skäl. Konkret måste antalet riksintressen vid bostadsbyggande ses över, bullerreglerna måste lättas upp och naturreservat måste kunna upphävas.
mot · H8021241 · 2020-10-02 00:00:00 — Bättre förutsättningar för svensk turist- och besöksnäring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka förutsättningarna för svensk turist- och besöksnäring och tillkännager detta för regeringen. ökade turismen i jämfört med året innan och omsatte . Sysselsättningen inom turismen har ökat . Turistnäringen är ofta ett sätt särskilt för unga och utrikes födda att ta ett första steg in på arbetsmarknaden. Besöksnäringen är av stor betydelse för hela och särskilt för . registrerades drygt 3 miljoner gästnätter på kommersiella boendeanläggningar i länet. Det motsvarar 18,8 gästnätter per person och år, att jämföra med genomsnittet för riket på 4,9. Även övriga regioner i norra visar på betydelsen av turist- och besöksnäringen. Utländska turisters efterfrågan på den svenska naturen, jakt, fiske, skidåkning och andra populära friluftsaktiviteter gör mycket för turismen i dessa regioner. De kulturella och kreativa näringarna, folks intresse för kulturupplevelser och att upptäcka och smaka på de kulinariska sevärdheterna i , ger många näringar ute på landsbygden en chans att växa och ökar attraktiviteten i hela . Besöksnäringens förutsättningar för att överleva och växa ytterligare bygger på goda ekonomiska villkor för näringen. Där är den rödgröna regeringens kraftigt höjda kostnader för att anställa unga ett hårt slag mot näringen. Det finns ett gemensamt intresse för att ta vara på möjligheter att utveckla nya typer av produkter och tjänster. Att skapa goda förutsättningar för besöksnäringen att växa efter egna förutsättningar är politikens viktigaste uppgift. Besöksnäringen består till stor del av småföretag. Det är därför viktigt med regelförenklingar för små och medelstora företag samt marknadsföring via Visit , en organisation samägd av Svensk Turism och staten. Alliansregeringen sänkte bl.a. restaurangmomsen. Det är också positivt att den rödgröna regeringen gick vidare med Alliansens förslag kring förenklingar kring högkostnadsskydd för småföretag vid sjukskrivning. Med anledning av ovanstående anser jag att förutsättningarna för svensk turist- och besöksnäring bör stärkas.
mot · H8021242 · 2020-10-02 00:00:00 — Översyn och modernisering av fastighetsbildningslagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att få en lagstiftning om fastighetsbildning som är modern och främjar möjligheterna att bygga och bo i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Det finns 3,3 miljoner fastigheter i . fastigheter är värderade till ca . Det samlade taxeringsvärdet är ca . Alla mark- och vattenområden är indelade i fastigheter. Vid ändringar i fastighetsindelningen krävs det att vissa krav som samhället ställer är uppfyllda. Det gäller bl.a. fastighetens storlek, form och läge samt när och hur den ska användas. Bestämmelserna utformades mot bakgrund av samhällets förutsättningar och krav för . Markens indelning i fastigheter utgör en grundläggande beståndsdel i samhällsbyggandet. De krav som ställs på fastighetsindelningen får konsekvenser för vilka fastigheter som får bildas, registreras och ägas vilket i sin tur påverkar samhällsutvecklingen i ett bredare perspektiv genom att ange förutsättningarna för var människor kan bo i landet och bedriva olika verksamheter. I har staten på olika sätt reglerat fastigheters utformning och innehåll. Genom skiftesreformer och förbud har lagstiftaren strävat efter att komma till rätta med uppsplittring av jord i små och olönsamma enheter samt styra markanvändningen. Många önskemål om förändringar i fastighetsindelningen kan med dagens regelverk inte tillmötesgås. Bedömningsgrunderna som används för att avgöra om en fastighet är lämplig för sitt ändamål (t.ex. bostad, industri, infrastruktur, jordbruk eller skogsbruk) har varit i stort sett oförändrade sedan fastighetsbildningslagens tillkomst . Det innebär att reglerna hindrar människor att bygga och bo och motverkar landsbygdsutveckling. I en aktuell doktorsavhandling – styrning av fastighetsindelningen. Dåtid, nutid och framtid – av redovisas att lagstiftningen bör gå att liberalisera genom att ta bort vissa regler och införa lättnader. På så vis får enskildas önskemål större genomslag i fråga om vilka fastigheter som kan bildas. I avhandlingen presenteras ett lagförslag som bygger på två banbrytande förutsättningar: att fastighetsindelningen kan separeras från beslut om markanvändningen, förutom inom områden med bindande planer, samt att fastighetsbildning som bygger på frivillighet bör tillåtas. gör lantmäterimyndigheternas långa handläggningstider att nuvarande regelverk utgör ett stort hinder för landsbygdsutveckling. Sammantaget finns behov av att tillsätta en utredning för översyn av fastighetsbildningslagen.
mot · H8021243 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta handläggningstiderna hos Lantmäteriet och tillkännager detta för regeringen. Det är stor bostadsbrist i många delar av . ansvarar Lantmäteriet för att stycka av tomter för nybyggnation, fastighetsreglering, klyvning eller sammanläggning. Det tar att stycka av en fastighet, vilket är en bromskloss när det ska byggas i hela . Det är orimligt att Lantmäteriet ska få ha i handläggningstid. I enlighet med (PBL) har kommunerna handläggningstider för prövning . Håller inte sätts bygglovsavgiften ner . Den största delen av Lantmäteriets omsättning kommer inte som anslag från staten utan från avgifter. Det finns ingen konkurrens och jag menar att flera utförare skulle vara positivt för de som jobbar inom branschen. Det skulle möjliggöra fler arbetsgivare och en effektivare verksamhet. Jag anser därför att en översyn av Lantmäteriet är nödvändig. Regeringen bör undersöka möjligheterna att få in fler aktörer på området samt att lagstifta om en handläggningstid som liknar kommunernas när det gäller myndighetsutövningen inom exempelvis PBL.
mot · H8021244 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra expropriationslagen och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt med en stark äganderätt i , att vi har en lagstiftning som skyddar privata markägare vid en expropriation och att en rimlig ersättning betalas ut när sådan sker. I av alla fall fungerar den vanliga expropriationsersättningen med marknadsvärdet plus för att boende som får sin bostad inlöst ska kunna skaffa sig en ersättningsbostad i närområdet. När många behöver flytta och det inte finns tillräckligt med bostäder på andrahandsmarknaden, och marknadsvärdet plus därför inte räcker till nyproduktion, behövs en annan reglering. En ny reglering är också föreslagen i departementspromemoria Ersättning vid expropriation av bostäder (Ds 2016:16). Vad som föreslås i promemorian skulle förmodligen fungera bra. I promemorian föreslås i första hand en allmän regel om ersättning för förhöjd boendekostnad till följd av expropriation i den utsträckning det finns särskilda skäl för ersättning med hänsyn till förhållandena på ortens bostadsmarknad. För att komma till rätta med dagens problem bör lagstiftningen ändras så som föreslås i nämnda promemoria.
mot · H8021245 · 2020-10-02 00:00:00 — Begränsa och precisera riksintressenas areal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa och bättre precisera riksintressenas areal och tillkännager detta för regeringen. Den samlade ytan som bedöms utgöra riksintresse enligt är , detta enligt kartläggning. Dock föreslår utredningen att denna yta ska utökas genom att de nuvarande riksintressena ska kompletteras med ytterligare områden som ska klassas som väsentliga allmänna intressen. Riksintressen utgör i många fall ett stort hinder för förutsättningarna att kunna skapa nya områden för bostadsbyggande och företagsetablering i landsbygd och tätare bebyggelse. Det finns befogad kritik mot att riksintressena i alltför hög grad begränsar landsbygdens möjligheter att utvecklas. Jag delar bedömning att förslag om att komplettera riksintressena i inte bör genomföras. Jag menar att den areal som riksintressena utgör bättre ska preciseras i syfte att underlätta landsbygdens utvecklingsmöjligheter.
mot · H8021246 · 2020-10-02 00:00:00 — Minska makt över kommunernas planarbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska makt över kommunernas planarbete och tillkännager detta för regeringen. Många kommuner gör allt som står i deras makt för att utveckla nya bostadsområden i tätort och släppa loss bebyggelse på landsbygden och på mindre orter. Tyvärr stoppas många planer av som emellanåt ställer vad som uppfattas som helt orimliga och kostnadskrävande krav på kommunerna som i praktiken ofta stoppar planarbetet och motverkar nyproduktion av bostäder. uppdrag är att exempelvis beakta trafiksäkerhetsaspekter och tillgången till kollektivtrafik. Bland annat kan man ställa krav på kommunerna rörande omfattande byggnation av gång- och cykelvägar eller att kommunerna tar över ansvaret för upprustning av eftersatta vägar. Ofta ställs även svårbegripliga krav på att utfarter slås samman och lokalgator byggs vilket medför onödigt stora intrång på privat mark eller tar byggklar mark i anspråk för annat än bostäder. Kraven på fungerande kollektivtrafik kan dessutom medföra att i praktiken helt stoppar utvecklingen av mindre orter eller försvårar byggnation på landsbygden. Varje människa borde ha ett fritt val att bosätta sig på mindre orter utan vare sig kollektivtrafik eller omfattande nät av gång- och cykelvägar. Efter hand som en mindre ort växer kan sådana saker utvecklas efter krav från de boende. För att gynna framväxten av nya bostadsområden och en blomstrande landsbygd bör möjligheten att minska makt över kommunernas planarbete ses över. Kommunerna är fullt kompetenta att hantera dessa frågor själva i samråd med invånarna i berörda områden.
mot · H8021247 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare uppdrag till länsstyrelser och regioner att stötta svenskt mathantverk och tillkännager detta för regeringen. har lång tradition med mathantverk vilket utgör en betydande del av besöksnäringen i länet, vid sidan av övriga näringar som bidrar med besök utifrån. Eldrimner, nationellt resurscentrum för mathantverk är ett exempel på detta. Matturismen är betydelsefull för många delar av och en god förutsättning för växande företag, speciellt ute på landsbygden. Den moderatledda regeringens satsningar på Matlandet har varit betydelsefulla för att lyfta hela som en matnation. rankas högt som matnation, i konkurrens med europeiska stornationer som . Människor lägger stor vikt vid att köpa mat som är ansvarsfullt framtagen, närproducerad och med höga krav på god djurhållning. Trots det är självförsörjningsgraden hos svenskt lantbruk låg, . Import av livsmedel från länder med lägre krav på djurhållning står för en betydande del. ska inte konkurrera med lägre krav på djurhållning. Det är därför viktigt att vi inom ramen för EU-samarbetet arbetar aktivt för att få andra länder att anta lika stränga regler för djurhållning som . Samarbete mellan matproducenter, myndigheter och andra aktörer som har intresse av svenskt mathantverk är viktigt. Det visar sig inte minst i i och med arbetet med exempelvis Eldrimner. Därför är det viktigt att regeringen fortsätter det goda arbete kring svensk mat som den bedrev under . Regionerna och länsstyrelserna bör ges ett tydligare uppdrag att jobba med frågor som rör svenskt mathantverk.
mot · H8021248 · 2020-10-02 00:00:00 — Ersättning till närboende vid vindkraftsetablering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur närboende kan ersättas för sjunkande marknadsvärden på sina fastigheter i samband med vindkraftsetableringar och tillkännager detta för regeringen. har lagt fast en ram för möjlig framtida vindkraftsutbyggnad. Om denna ram utnyttjas fullt ut kommer åtskilliga tusen nya vindkraftverk att byggas runt om i landet. Kommunerna har vetorätt när det gäller vindkraftsetablering, men de lär sannolikt tillstyrka de flesta etableringar om bara vissa minimiavstånd till befintlig bebyggelse respekteras. Tyvärr är det så att även om ett vindkraftverk sätts upp eller mer från bostadsbyggnad upplever många att vindkraftverket stör i form av buller, solreflexer, skuggor med mera. Och oavsett om det handlar om faktiska eller bara befarade eller rent av inbillade störningar visar undersökningar att en vindkraftsetablering kan minska värdet på kringliggande fastigheter. I finns möjlighet för närboende drabbade fastighetsägare att få viss ersättning från ett vindkraftverks ägare. Om riksdag och regering anser att det är av stor vikt för att många nya vindkraftverk etableras borde man överväga om staten alternativt vindkraftverkets ägare på ett liknande sätt som i borde ersätta närboende fastighetsägare för de bestående minskningar i marknadsvärde som en vindkraftsetablering kan medföra.
mot · H8021249 · 2020-10-02 00:00:00 — Säkerställ utbildningscentrum för högre utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av utbildningscentrum för högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. har tidigare föreslagit att utbildningscentra för högre utbildning säkerställs i kommuner i FA-regioner (en grupp av kommuner som kan antas vara självförsörjande vad gäller arbetstillfällen och arbetskraft) utan högskola/universitet och med få lärcentra samt i kommuner som är berörda av kommitténs näringslivspaket till kommuner med extra stora utmaningar. Utbildningscentra för högre utbildning skulle helt klart öka möjligheterna för unga i landsbygdskommunerna att ta del av de olika utbildningar som lärosätena erbjuder. Det kommer att stimulera övergången till både eftergymnasial och högre utbildning, förhoppningsvis i kommuner där övergången till högre utbildning är lägre. Utbildningscentra för högre utbildning kan skapa än bättre möjligheter för näringsliv och offentliga arbetsgivare att få tag på rätt arbetskraft ute på landsbygden.