mot · H8023271 · 2020-10-06 00:00:00 — är det dock tveksamt om det alls går att komma åt vägspärrarna straffrättsligt, och om så sker skulle straffen sannolikt bli måttliga. Detta är en orimlig situation. Regeringen bör till att börja med säkerställa att det görs en kartläggning av omfattningen av denna slags kriminell maktutövning. Vidare bör en översyn göras av lagstiftningen som åstadkommer en tydlig kriminalisering med kännbara påföljder för den som i kriminella syften upprättar egna vägspärrar eller på annat sätt blockerar allmänhetens rörelsefrihet. Kriminalisera förstadierna till ytterligare brott Ju tidigare i brottsplaneringen som rättssamhället kan ingripa och lagföra, desto bättre möjligheter att störa, förhindra och pressa tillbaka den organiserade brottsligheten. kriminaliserades försök, förberedelse eller stämpling till grovt vapenbrott. Lagstiftningen har även skärpts så att stämpling har kriminaliserats avseende ett antal brott som typiskt sett ingår i den organiserade brottslighetens arbetssätt, däribland grovt olaga tvång, grovt olaga hot, grov stöld, grovt bedrägeri, grov förskingring, grovt skattebrott, grov trolöshet mot huvudman, grov oredlighet mot borgenärer, grov utpressning, grovt våld eller hot mot tjänsteman, grov förgripelse mot tjänsteman, grovt vapenbrott, synnerligen grovt vapenbrott och grovt fall av övergrepp i rättssak. När det gäller övergrepp i rättssak har även stämpling till brott av normalgraden kriminaliserats. Detta är fullt befogat, eftersom övergrepp i rättssak är ett brott som så tydligt är kopplat till organiserad brottslighet. Vi menar att det nu är dags att gå vidare och kriminalisera stämpling även till normalgraden av andra brott som har särskild anknytning till organiserad brottslighet. Det gäller till exempel vapenbrott av normalgraden, men även olaga hot och utpressning är aktuella. Efter att bland annat Liberalerna har begärt lagskärpningar har regeringen lagt fram en lagrådsremiss med förslag om kriminalisering av försök, förberedelse och stämpling till häleri. Det är välkommet. Vi anser dock att att ytterligare utvidgningar göras av det kriminaliserade området, till exempel förstadier till vapenbrott av normalgraden, olaga hot och utpressning. (SiS) är den statliga myndighet som ansvarar för individuellt anpassad tvångsvård och behandling för de ungdomar som har den allra största personliga psykosociala problematiken, inklusive kriminalitet. SiS ansvarar även för tvångsvård och behandling av vuxna med missbruksproblem, som dock lämnas utanför resonemanget nedan. SiS ansvarar för 22 särskilda ungdomshem med cirka 700 platser för akutplacering, utredningsplacering och behandlingsplacering. På dessa ungdomshem samlas unga med svår beteendeproblematik som erhåller vård enligt LVU, men även ungdomar som har begått brott och dömts till påföljden sluten ungdomsvård. Att blanda ungdomar som placerats av med ungdomar som dömts av rättsväsendet innebär risker för båda kategorierna och försvårar möjligheten till en ändamålsenlig individuell behandling. Systemet bör reformeras så att de båda grupperna ungdomar inte blandas. Säkerheten vid SiS-hemmen behöver förbättras, till exempel genom att det ska bli möjligt att besluta om generellt mobilförbud för alla ungdomar som vistas på en avdelning. Den lagstiftning som gäller (prop. 2017/18:169) innebär att ledningen för ett ungdomshem visserligen kan besluta om mobilförbud och förbud mot annan elektronisk kommunikation, men i taget och bara gentemot en viss ungdom. Likaså har det i lagen införts en proportionalitetsregel om att begränsningarna bara får beslutas om det inte finns någon mindre ingripande åtgärd som fungerar. Detta gör att det i praktiken är oförsvarligt svårt att genomdriva ett beslut om mobilförbud, med tanke på att tröskeln är så hög. Förbuden blir dessutom ineffektiva eftersom intagna ungdomar ändå kan få hjälp av andra ungdomar på samma avdelning att kontakta sin omvärld. När det gäller ungdomar som är i ett pågående missbruk eller inblandade i kriminella nätverk är detta en uppenbar nackdel för behandlingen eftersom de kan ge instruktioner till gängmedlemmar, skaffa droger eller förbereda för rymning. Det finns ingen logik i att det ska vara svårare att införa generellt mobilförbud på än i skolan. Lagstiftningen bör ändras så att mobilförbud på riktigt kan införas på SiS-hem. Likaså bör säkerheten förbättras vid permissioner. För ungdomar som avtjänar påföljden sluten ungdomsvård gäller att permissioner alltid är övervakade, men att den unge vid skötsamhet kan få obevakade permissioner. I sammanhanget måste det dock observeras att det bland de unga som döms till sluten ungdomsvård finns personer som begått mycket grova våldsbrott, såsom grov våldtäkt eller mord. Formerna för permission behöver alltid vara anpassade till en hotbildsbedömning och möjligheterna till bevakad permission bör öka. Det bör också övervägas om möjlighet till övervakning med elektronisk fotboja bör komma i fråga i de situationer då unga som har begått grova brott beviljas obevakad permission. Fortsätt reformera påföljdssystemet för unga lagöverträdare pågår ett reformarbete för att modernisera påföljdssystemet för unga lagöverträdare. Det senaste steget togs när beslutade att införa ungdomsövervakning i Kriminalvårdens regi som ny påföljd (prop. 2019/20:118, bet. 2019/20:JuU34). Ungdomsövervakning ska vara en mer ingripande frihetsinskränkning än ungdomsvård och ungdomstjänst, men utan att innebära institutionsvård. Påföljden ska kunna användas när en ung person har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet och ungdomsvård eller ungdomstjänst inte är en tillräckligt ingripande påföljd, som det inte finns tillräckliga skäl för sluten ungdomsvård. Ungdomsövervakning bör i första hand användas för personer som är . Den som döms till ungdomsövervakning får en individuellt utformad plan som innebär obligatoriska möten med en koordinator, tydliga inskränkningar i rörelsefriheten samt förbud mot bruk av narkotika och alkohol. Den unge som dömts till ungdomsövervakning kan få förbud att lämna bostaden under helgkvällar och helgnätter, men det kan också handla om andra rörelseinskränkningar som t.ex. ett förbud att vistas på en viss plats eller inom ett visst område. Rörelseinskränkningarna ska kontrolleras med hjälp av elektronisk fotboja. Verkställighetsplanen ska även få reglera frågor om bl.a. boende, skolgång eller annan sysselsättning, missbruksbehandling och andra åtgärder för att få den unge att komma in i en mer positiv utveckling. Liberalerna är positiva till att den nya lagstiftningen kommit på plats, men vi anser att ytterligare steg behöver tas. Bland annat är regelverket trubbigt när det gäller den unge ska kunna åläggas rörelseinskränkningar. Det bör vara möjligt att också besluta om förbud att lämna hemmet på vardagskvällar eller vid andra individuellt anpassade tidpunkter. Det är också viktigt att det kommer snabba och tydliga reaktioner om den unge inte följer verkställighetsplanen. Ungdomsövervakning ska vara ett mindre långtgående alternativ än omhändertagande enligt LVU eller sluten ungdomsvård, men vid misskötsamhet bör det finnas ökade möjligheter att övergå till någon av dessa åtgärder. Eftersom har gjort tillkännagivanden med denna innebörd (bet. 2019/20:JuU34) väljer vi här att inte lägga nya formella yrkanden, utan vi förväntar oss att regeringen återkommer med förslag. Liberalerna anser även att fler unga bör dömas till ungdomstjänst och även fullgöra påföljden, som också bör ha en tydlig koppling till brottet. För att underlätta detta bör det övervägas om en åklagare ska kunna föreskriva kortare ungdomstjänst för ringa brott genom strafföreläggande. På så sätt skulle reaktionen på lagöverträdelsen komma snabbare och därmed få en tydligare koppling till brottet. har tidigare bifallit Liberalernas motionsyrkande med denna innebörd och gjort ett tillkännagivande i frågan (bet. 2017/18:JuU18), varefter frågan nu blivit föremål för utredning (dir. 2020:103). Vi väljer att inte lägger något formellt yrkande, utan förväntar oss att regeringen återkommer med sin bedömning. Då kan möjligheten till strafföreläggande också vägas mot de situationer där det finns ett tydligt pedagogiskt behov av att den unge ställs inför rätta för att inse allvaret i brottet. Avskaffa ungdomsrabatten för ungdomar i åldern 18–som begår grova brott Ungdomar ska få hjälp att lämna en kriminell livsstil. Men den som är myndig ska också ta ansvar för sina gärningar. Det är i grunden rätt att det finns en så kallad ungdomsrabatt som gör att ungdomar får lägre straff än personer som är äldre. Rabatten är en signal från det allmänna att den unge ska bemötas med större tolerans på grund av sin ungdom. Dagens utformning blir dock direkt kontraproduktiv när det handlar om unga vuxna som fastnat i en kriminell livsstil och begår grova brott. Att i dessa fall ge den unge rabatt på påföljden blir en signal om att den unges kriminella livsstil inte tas på tillräckligt allvar. För personer som begår brott finns det särskilda regler om straffnedsättning. Enligt bör straffnedsättningen normalt bli större ju yngre lagöverträdaren är. För ett brott som någon begått innan han eller hon fyllt krävs dessutom synnerliga skäl för att personen ska dömas till fängelse. Enligt praxis är den så kallade straffrabatten av straffvärdet för brottet för en person som är . Straffrabatten minskas därefter gradvis ju närmare lagöverträdaren kommer 21-årsdagen. Vi föreslår en reform enligt följande linjer. Om någon som är 18–har begått ett brott där minimistraffet är fängelse ska hans eller hennes ungdom inte beaktas särskilt vid straffmätningen. Det ska inte heller krävas särskilda skäl för att döma lagöverträdare i den åldersgruppen till fängelse, och samma straff ska kunna dömas ut som för andra myndiga lagöverträdare. Den som är myndig ska alltså t.ex. kunna dömas till fängelse på livstid för mord. De särskilda ungdomspåföljderna ska i princip ska vara förbehållna personer som inte fyllt för brottet, och endast vid särskilda skäl ska ungdomspåföljder vara aktuella för den som är . Dessutom vill vi att de allvarligaste brotten, t.ex. mord eller våldtäkt mot barn, inte ska kunna preskriberas om brottet begåtts av någon som fyllt . gäller inte preskription för vissa allvarliga brott, t ex mord, om inte lagöverträdaren är för brottet. Med tanke på den utveckling vi ser där den grova våldsbrottsligheten förekommer i allt lägre åldrar är det rimligt att preskriptionstiden för mord avskaffas även då gärningsmannen är . Undantaget där preskription ska gälla är om brotten begåtts innan gärningsmannen fyllt . En reform av detta slag kommer att betyda skärpta straff och därmed ökade kostnader för Kriminalvården. Liberalerna har i budgetpropositionen medverkat till anslagshöjningar som gör detta möjligt. Ett lagstiftningsarbete är i slutskedet och vi förväntar oss att regeringen lägger att färdigt förslag på bord. Av den orsaken lägger vi inte här något formellt yrkande. I ett nästa steg vill vi reformera reglerna ytterligare, så att ungdomsrabatten även tas bort för den som fyllt och som återfaller i brott där minimistraffet är lägre än fängelse. Insatser i Kriminalvården och frivården Som framgår ovan blir det Kriminalvården som ansvarar för den nya påföljden ungdomsövervakning, även om påföljden verkställs utanför institutionsmiljön. Vi anser att detta är en positiv förändring i riktning mot att ge Kriminalvården ett utökat ansvar för insatser till unga lagöverträdare som det är svårt för att ge adekvat stöd i egen regi. Liberalerna anser att det i ökad utsträckning ska vara Kriminalvården som ansvarar för rehabiliteringen av unga gängkriminella med särskilt svår problematik och av de unga som har begått grova brott. Dessa insatser ska ske på särskilda avdelningar och enheter, skilda från Kriminalvårdens verksamheter för vuxna. har /20 gjort ett tillkännagivande i denna riktning och vi förväntar oss att regeringen nu följer upp detta. Det är också angeläget att Kriminalvården kan erbjuda väl anpassade frivårdsinsatser för unga lagöverträdare, särskilt om dessa hamnat i en kriminell gängmiljö och format en identitet som kriminella. Vår övergripande syn på frivårdsverksamheten redovisas i Liberalernas rättspolitiska motion. Gulan Avci (L)