mot · H8023483 · 2020-10-06 00:00:00 — Behovet av kompetens är stort, både på lång och kort sikt. anser att utbildningar för besöksnäringen med möjlighet till kompetensutveckling, yrkesväxling samt information om de karriärmöjligheter som finns inom branschen behöver möjliggöras. Utveckla regelarbetet via Serverat Att driva företag inom besöksnäringen medför återkommande kontakter med många olika myndigheter och ett omfattande uppgiftslämnande. Att behöva lämna samma uppgifter är betungande för företagen. Det tar tid och kostar pengar som istället skulle kunna läggas på verksamheten. Plattformen Serverat måste komma på plats så att alla kommuner och statliga myndigheter arbetar med verktyget för en väg in för besöksnäringen. Lagar, regler och myndigheternas verksamheter måste utformas och tillämpas på ett sätt som minimerar företagens administrativa börda och gör det enkelt. har fattat ett tillkännagivande om att Serverat bör breddas med ett större antal tjänster för att fler kommuner ska vilja ansluta sig till den. Regeringen måste genomföra åtgärder som möjliggör detta. Se över systemet med personalliggare Ett systematiskt arbete måste ske för att trycka undan kommande, onödiga regler. På samma sätt bör onödiga regler som finns identifieras och, om det går, tas bort. Frågan om personalliggare är omdiskuterad. Kravet innebär omfattande administrativa bördor, inte minst för småföretagare och infördes för att motverka fusk. När frågan utvärderats har det visat sig att kravet på personalliggare har liten påverkan på fusk, men inneburit omfattande, tillkommande byråkrati för skötsamma företag. Det är nu tid för att öppna upp för förändring av personalliggarsystemets nuvarande form. Regeringen bör ges i uppdrag att se över systemet för personalliggare i syfte att lätta på den administrativa bördan för företag. Utveckla statistik för besöksnäringen är ansvarig myndighet för turismen i . De tar själva, eller tillsammans med andra aktörer, fram statistik som berör turism och besöksnäring. De arbetar med fyra typer av statistik: Account (TSA), Inkommande besökare i (IBIS), Inkvarteringsstatistiken och Svenskars resande. Bra statistik är en grund för att kunna fatta kloka beslut. Krav på uppgiftslämnande måste dock ställas mot att det inte får bli för krångligt för den enskilda företagaren. Olika former av utvecklad vad gäller statistik inom besöksnäringen bör övervägas. Forskning och innovation inom besöksnäringen Dagens turister och gäster är resvana och kunniga och efterfrågar en allt högre nivå på kunskap från företag och medarbetare i besöksnäringen. Automatisering och teknisk utveckling ökar trycket på både specialisering och personligt bemötande. är ett av de länder i världen som satsar störst andel av BNP på forskning och utveckling. Men besöksnäringens del av detta är förhållandevis liten. Jämfört med andra basnäringar saknar besöksnäringen en strategisk plats i nationell forsknings- och innovationspolitik. Besöksnäringen behöver i väsentligt högre grad än främjas genom forsknings- och innovationspolitik. Enligt nu gällande bestämmelser i krävs bygglov för bland annat säsongsuppställda , husbilar och villavagnar. Dessa anses nämligen vara byggnader om de står uppställda än en normal semesterperiod. Tolkningen av hur lång en sådan period är varierar mellan landets kommuner, men vanligen anses den vara . Därefter krävs bygglov. Vi måste skapa en enhetlig modern tillämpning över landet med säsongsboende på campingplatser. Life science utgör en viktig näring som genererar stora exportintäkter, skapar sysselsättning och har betydelse för ställning som forsknings- och kunskapsnation. utgjorde export av läkemedel och medicinteknik av den totala svenska exporten. 42 000 människor arbetar i näringen som omfattar 3 000 företag. Frågor som rör medicinsk forskning blir allt mer aktuella i spåren av den utbredda coronapandemin. Det råder tuff konkurrens för att snabbast möjligt ta fram ett vaccin liksom att finna behandlingsmetoder som kan lindra och hjälpa vid sjukdomen. Här bör spela en roll för våra egna behovs skull, men också för att bidra till en global lösning på pandemin. har en lång tradition av medicinsk forskning. Vi har en god utbildningsnivå och välfungerande myndigheter och etikprövningsnämnder. Tydliga spelregler och ett utvecklat samverkansklimat är viktiga förutsättningar för att svensk life science ska utvecklas. är på många sätt ledande inom detta område, men hårdnar den globala konkurrensen. För att möta konkurrensen måste ha globalt konkurrenskraftiga villkor för att attrahera företag och forskningscenter. För det första måste samverkan mellan life science, akademin och sjukvården utvecklas för att skapa bättre möjligheter för klinisk forskning. Detta kan ske genom incitamentsmodeller eller via gemensamma kunskapscenter, forskningskluster och innovationsmiljöer. Laterala samarbeten mellan life science och andra näringar, där biohub-modell är ett av de främsta, bör också uppmuntras. För det andra behöver sjukvården satsa på tidig introduktion av nya, effektiva behandlingsmetoder. Dessutom kan vården utveckla upphandling till ett strategiskt verktyg för innovation. Ett särskilt fokus läggas på så kallad precisionsmedicin. har helt nya och revolutionerande metoder tagits fram. Dessa metoder kan göra att patienter efter några få behandlingar antingen kan få långsiktig lindring eller till och med bli helt friska från allvarliga kroniska sjukdomar. Rimliga lösningar för finansiering, med delat ansvar mellan regioner och stat, behöver utvecklas och biverkningar för dessa nya metoder behöver bättre beläggas. Det behövs även en ny nationell cancerstrategi då den gamla skrevs då de senaste innovativa behandlingsmetoderna inte fanns tillgängliga. För det tredje måste bli ett riktigt attraktivt land för investeringar och etableringar av produktionsanläggningar, forskning och utveckling, huvudkontor och marknadsbolag. Det handlar om goda villkor vad gäller bolagsskatt, expertskatt, akademiskt utbyte, tillgång till bostäder och infrastruktur. Den svenska industrin är betydelsefull för och har varit avgörande i bygget av det moderna . Industrin bidrar med jobb, skatteintäkter, exportintäkter och investeringar i forskning och utveckling. Den svenska industrin är en viktig kraft för klimatomställning när industrier och fabriker ska gå från fossila bränslen till att använda nya tekniker som sänker eller eliminerar utsläpp av koldioxidutsläpp. Den rödgröna regeringen har pratat mycket om industri, företag och initiativ, men har fattat beslut som försämrat för industrin och därmed jobben. Det handlar om viktiga och avgörande saker som dyrare transporter och oklarheter i handelspolitiken. Lägg till det att det finns tecken på att tappar mer mark än andra länder i tre av våra traditionellt tunga och mycket viktiga högteknologiska och kunskapsintensiva branscher: it, telekom och life science. Enligt Entreprenörskapsforum har sysselsättningen i dessa branscher minskat med 30–under det gångna årtiondet. Också här har den rödgröna regeringens politik gått åt fel håll. Höga skatter på jobb försvårar för kunskapsintensiva företag att rekrytera. Ineffektiv subventionspolitik istället för enklare regler på bostadsområdet riskerar dessutom att minska möjligheterna att hitta bostäder för anställda. En skeptisk inställning till arbetskraftsinvandring och utstationering riskerar att ytterligare försvåra för kompetensförsörjningen. För att möta den ökande konkurrensen behövs en bred reformagenda. En reformagenda för ökad svensk konkurrenskraft. Det är genom konkreta beslut inom områden som transporter, skola och skatter som konkurrenskraften byggs. Den rödgröna regeringen har varit oroväckande passiv. För att kunna utveckla de gröna näringarna måste äganderätten tas i beaktande och respekteras vid myndighetsbeslut. har myndigheter beslutat om tvingande avsättningar och inskränkningar, som lett till ekonomiska konsekvenser när markägaren kan använda sin mark. Trots att äganderätten med egendomsskyddet är inskriven i grundlag, i och i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Skogsnäringen står för av svensk industris totala förädlingsvärde. Det gör skogsindustrin till en viktig spelare för svensk ekonomi. Skogen har också en central roll i utvecklingen mot ett hållbart och biobaserat samhälle. Det är därför av stor vikt att skogsindustrin får rätt förutsättningar för att kunna utvecklas på lång sikt och att man inte försvårar spelreglerna för näringen. Äganderätten utgör grunden för både demokrati och marknadsekonomi. En bred utredning bör tillsättas skyndsamt i syfte att stärka den grundlagsskyddade äganderätten och egendomsskyddet. har fattat ett beslut om ett tillkännagivande rörande detta som regeringen nu bör efterkomma. En utredning bör kompletteras med en systematisk politik för att se över myndigheters tillämpningar av lagar och regler gällande äganderätt och naturskydd, med syfte att förenkla och förbättra. Det är särskilt viktigt att naturskyddet är dynamiskt och inte statiskt. beslut ska utvärderas och vid behov omprövas eller förändras för att se att de även i fortsättningen på ett effektivt sätt bidrar till att skydda värdefulla miljöer och ekosystem. Ett nytt Sveaskogsprogram i syfte att möjliggöra skydd av värdefull natur som det säkerställs att skogsägare får rimlig ersättning bör också genomföras. Rutavdraget har varit en viktig språngbräda in på den svenska arbetsmarknaden, inte minst för nyanlända kvinnor som annars är en grupp som har svårt att få ett första jobb. Rutavdraget bör således utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer ska kunna växa fram i . Ett första steg för att tillvarata sysselsättningspotentialen i rutsektorn togs genom att taket höjdes till 2019. Regeringen har föreslagit att höja taket till och införa nya tjänster, bland annat tvätt och vård av kläder samt transporter. Regeringen måste tillse att förslagen genomförs. Förslagen bör dessutom utvidgas till ytterligare tjänster, exempelvis viss typ av trädgårdsarbete.