mot · H8023204 · 2020-10-06 00:00:00 — Utvecklingen blir särskilt problematiskt då EU:s antagonister strategiskt försöker binda upp enskilda medlemsstater i beroendeställning för att öka sitt inflytande på vår kontinent. En övergång till kvalificerad majoritet i beslutsfattandet kring utrikes- och säkerhetspolitiken skulle stärka EU:s förmåga att agera på den internationella scenen. Värnandet av multilateralismen utgör en helt avgörande uppgift för den europeiska utrikes- och säkerhetspolitiken. EU:s förmåga att inspirera är i sammanhanget av stor vikt. När den regelbaserade världsordningen utmanas allt mer ska EU vara en tydlig röst och reformkraft i det multilaterala systemet och vid FN-organisationerna. möjligheter att göra skillnad i världen har sin grund i vår förmåga att vara med och forma EU:s globala engagemang. Den europeiska ordningen för fred och säkerhet tar över ordförandeskapet för (). Organisationen har sitt ursprung i de processer som ledde fram till undertecknandet av Helsingforsslutakten , vilket utgör grunden för det vi refererar till som den europeiska säkerhetsordningen. I det ingångna avtalet, som även skrev på, tydliggörs principer om att länders gränser inte får ändras genom våld samt att politiska mål inte ska uppnås med militära medel. Det är ett centralt svenskt intresse att alla stater i kan upprätthålla sin territoriella integritet. I en allt mer orolig värld präglad av en återgång till geopolitiken och en från flera håll mer transaktionell syn på internationella relationer är det väsentligt för ett litet land som att de större länderna i vårt närområde respekterar ingångna avtal och den internationella ordning som vi kommit överens om i . Eftersom verksamhet kan utvecklas till att omfatta ett stort antal frågor är det angeläget att alltid hålla fokus på kärnuppgifterna för att inte dessa skall gå förlorade. Som ordförandeland i kan spela en viktig roll i flera prioriterade processer i vårt närområde, såväl i som i . är en tungrodd organisation genom att beslutsfattandet sker i formatet konsensus minus en. I syfte att effektivisera behöver beslutsstrukturerna ses över, och regeringen skulle kunna ta initiativ till detta under det svenska ordförandeskapet. De ledande positionerna inom tillsätts genom politiska beslut, och det skulle gynna det svenska arbetet i organisationen om regeringen förankrar sitt arbete med . är också medlem av och var ett av de tio länderna som grundade organisationen . Visionen var att återuppbygga förtroendet för demokrati, mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer i ett som låg i ruiner efter . Man ville försäkra sig om att krigets fasor aldrig skulle drabba oss igen. har 47 medlemsländer, och en del av dessa har tveksamma förhållanden när det gäller demokrati. utvidgning till att omfatta de flesta öststater, forna sovjetrepubliker och balkanstater har inneburit en förändring av den initiala visionen. Från en ”klubb för demokratier” har blivit ”en skola för demokrati”. Tyvärr är skolresultaten inte lysande. Istället för att arbeta för yttrande- och pressfrihet, bekämpning av familjevåld, skydd av barns rättigheter och så vidare går utvecklingen i en del länder i motsatt riktning. Det finns fortfarande medlemsländer som inte hedrar grundläggande värderingar utan att deras medlemskap ifrågasätts. Länder som förtrycker minoriteter, tystar oppositionella, starar krig och ockuperar sina grannar. Från en garant för fred och frihet har förvandlats till ett forum där icke-demokratier inte bara kan behålla sitt medlemskap, utan dessutom tro sig kunna diktera villkoren med hjälp av hot eller mutor. existensberättigande är intimt förbundet med organisationens förmåga att stärka och värna rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och skyddet för minoriteter. Detta blev seriöst skadat när tilläts återkomma till församlingen, trots den pågående aggressionen i . Denna utveckling måste stoppas. Det krävs ett bättre informationsutbyte mellan den svenska delegationen och regeringen. Exemplet avseende valet av generalsekreterare visar hur det inte får gå till. Den svenska delegationen förblev ovetande om att den valt att inte stödja den litauiske kandidaten , som med sina två perioder som premiärminister var den mest kvalificerade kandidaten. Under valprocessen bedrev en kampanj mot Kubilius och han belades med inreseförbud i . Med sitt agerande gick den till mötes, avsiktligt eller oavsiktligt. villkorslösa återkomst till och borttagandet av möjligheten för parlamentariska församlingen att införa sanktioner är en utveckling som oroar. Oroande är också sprickan som uppstod i NB8 (nordisk-baltiska gruppen) när , och valde att stödja återkomst. Det är oerhört viktigt att de nordisk-baltiska länderna hjälps åt att finna en väg för att återuppbygga auktoritet. Givet de utmaningar som de två organisationerna möter till följd av auktoritära staters ökande inflytande krävs ett aktivt svenskt engagemang för reformer av organisationernas verksamhet och processer. FN i behov av reformer har en stark tradition av engagemang för FN-systemet. har många svenskar deltagit i viktiga insatser för fred och säkerhet i världen under FN-flagg. är FN i stort behov av reformer. Det normativa regelverket som utgjort grunden för den internationella ordningen utmanas allt mer. har här i egenskap av stor biståndsgivare till FN en viktig roll att spela i värnandet av transparens, arbetet mot korruption och främjandet av reformprocesser i FN-systemet. förmåga att nå konsensus kring flera av de svåra utmaningar som världen står inför har visat sig helt otillräcklig. En grundläggande utmaning för reformarbetet i FN utgörs således av de inbyggda låsningarna i säkerhetsrådet givet dess sammansättning och vetorätt. Varken eller förmår att utgöra en konstruktiv kraft i världspolitiken. Att särskilt stärkt sitt inflytande i FN-organen utgör en utmaning för folkrätten och det internationella samarbetet. ska i sin roll som givare till FN-systemet utgöra en tydlig kraft för reformer. Det handlar om att få bukt med ineffektivitet och korruption liksom i koalition med världens demokratier värna människorättsfrågor och rättsstatsprinciper. bör också sätta tydligare press på länder som mottar svenskt bistånd att agera ansvarsfullt i FN-systemet. Det gäller inte minst förhållningssättet i rådet för mänskliga rättigheter, vilket bör ha ett demokratikrav för medlemskap. Under coronakrisen har behovet av transparens och tillit i det internationella samarbetet aktualiserats än mer, särskilt i ljuset av () förhållningssätt till under pandemins utbrott. Särskilt i de fall där bidrar med kärnstöd till FN-organ bör en tydlig reformagenda ingå. bör även vara pådrivande för ett ökat fokus på granskning och uppföljning av FN-organens verksamhet. Inom dessa områden har dessutom god nationell kompetens och erfarenheter att bidra med. Genom Agenda 2030 har världen länder åtagit sig en omfattande resursmobilisering för att uppnå globala mål om hållbar utveckling, avskaffande av extrem fattigdom, minskad ojämlikhet och en ambitiös ansats för att möta klimatfrågan. Agenda 2030:s tillväxtmål är ytterst betydelsefulla att uppnå för att bygga välstånd i de fattigaste länderna. De globala målen ställer krav på att FN driver sitt eget reformarbete för att föregå med gott exempel. Det utgör en viktig signal om trovärdighet och mobilisering. Kränkningar av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för jämställdhet samt demokratisk och ekonomisk utveckling i världen. FN-resolutionerna och 1820 om kvinnors och barns situation i väpnade konflikter är viktiga verktyg i kampen mot flera av dessa problem. har ett särskilt intresse av att resolutionerna genomförs nationellt och internationellt i all freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet samt inom humanitära insatser. FN-resolutioner kan rätt använda leda till att kvinnors rättigheter skyddas och att kvinnor får tillgång till utbildning, förvärvsarbete och äganderätt i samma omfattning som män. Ett strategiskt förhållningssätt till diplomatiska förbindelser med har skadats allvarligt av den kinesiska statens kidnappning och fängslande av den svenske medborgaren . Det svenska kravet om hans frisläppande ska vara otvetydigt. Förhållningssättet till har präglat de flesta utrikespolitiska processer i och EU såväl som globalt som gått. Den politiska utvecklingen i landet såväl som dess agerande mot omvärlden präglas av brott mot de mänskliga rättigheterna, folkrätten och avsteg från internationella åtaganden. Därtill har spänningarna mellan och dess grannländer ökat markant. Ett av de mest uppmärksammade exemplen är de konstgjorda öar som konstruerat i omtvistade områden av . avkunnande FN:s permanenta skiljedomstol i sin dom mellan och gällandes det anspråk om av territorialvattnen i området som gjort. Domstolen dömde till fördel och slog fast att de kinesiska anspråken inte hade ”någon laglig grund”. blev för många ett uppvaknande i frågan om riktning och roll i världen – och allomfattande makt i landet. Med hjälp av modern övervakningsteknik går i snabb takt tillbaka till det angiverisystem som präglade landet under . Inskränkningar av de mänskliga rättigheterna drabbar särskilt landets minoriteter, och omvärlden följer med fasa det systematiska förtrycket i . Den påtvingade säkerhetslagen i eroderar nu rättsstatsprinciperna och yttrandefriheten. För var dag som går kommer nya rapporter om gripanden. Särskilt drabbas fria medier och demokratiaktivister. Eroderingen av självstyrande ställning innebär ett flagrant brott mot den sino-brittiska deklarationen, slutet för principen om ”ett land, två system” och går helt emot Hongkongbornas vilja. har vårdslösa utrikespolitiska agerande i närområdet även fått allvarliga säkerhetspolitiska konsekvenser, inte minst vad gäller relationen med i . politik mot omvärlden ställer avgörande frågor om , EU:s och hela den fria världens förhållningssätt till . Dels vad gäller upprätthållandet av den liberala världsordningen och det regelbaserade handelssystemet, dels vad gäller staters och medborgares integritet och säkerhet i teknikutvecklingens spår. inflytande i det internationella systemet utmanar svenska intressen och vårt förhållningssätt till multilateralism i grunden. Särskilt påtagligt blir det kinesiska agerandet i till följd av hotfulla uttalanden från kinesiska diplomater såväl som en påtaglig ambition att såväl splittra EU:s medlemsstater som utöva ekonomiska påtryckningar. Utrullningen av 5G-näten i såväl som runt om i världen har präglats av de risker som uppstår vid användandet av produkter och tjänster från kinesiska bolag till följd av landets underrättelselag. Att privat information hamnar i händerna på det kinesiska väcker oro. Coronapandemin har därtill adresserat flertalet av utmaningarna som den fria världen möter i förhållningssättet till . Bristen på tillförlitlig information från i samband med pandemins utbrott liksom WHO:s positiva uttalande om den kinesiska hanteringen tydliggjorde behovet av ökad transparens i det globala hälsoarbetet liksom betydelsen av tillit till länders data. De negativa konsekvenserna av ökade inflytande i WHO såväl som i andra multilaterala organisationer tydliggjordes. Därtill uppstod flera utmaningar kring kinesisk desinformation och påverkanskampanjer i till följd av virusets spridning på vår kontinent. Mest flagrant vad gäller mediekampanjer om kinesiska hjälpsändningar till . agerande i WHO vid coronapandemins utbrott tydliggör även hur det styrande prioriterar maktpolitik och fåfänga före medborgares och omvärldens hälsa. Särskilt påtagligt i det kinesiska förhållningssättet mot , som på grund av ej tillåts delta i världshälsokongressen trots dess framgångsrika hantering av pandemin. Det ligger i den fria världens intresse att stärka möjligheter att delta i internationella forum. Ett gemensamt europeiskt förhållningssätt till är av stor betydelse för vår förmåga att möta utmaningarna från . har intagit en aktiv roll, särskilt genom den strategiska hållningen ”Strategic Outlook” . välkomnar att kommissionen och utrikestjänsten fortsatt är drivande i frågan. ska inta en aktiv roll i värnandet av ett samstämmigt förhållningssätt mellan EU och likasinnade länder såsom , , och med flera. Det gäller såväl värnandet av den regelbaserade världsordningen och dess institutioner som skyddet av medborgare och samhällens säkerhet och integritet. Den samstämmighet som den amerikanska kongressen visat i förhållningssättet till utvecklingen i Xinjiang såväl som i – med riktade sanktioner – är i sammanhanget mycket positiv. Givet omfattande finansiering av FN-systemet vill att agerar aktivt och strategiskt i FN för en internationell, oberoende utredning av förtrycket i Xinjiang. Vidare ska arbeta för sanktioner i EU mot på grund av agerande i . Situationen i visar på vikten att värna den internationellt erkända fria navigationsrätten. ska vara drivande när det gäller att säkra den fria navigationsrätten. negativa effekter vad gäller utsläpp och klimatpåverkan behöver adresseras än tydligare, särskilt vad gäller uppförandet av nya kolkraftverk. Till följd av klimatförändringarna ökar också utmaningarna från i vårt närområde. intresse för , i issmältningens spår med öppnandet av nya farleder, utgör ytterligare en säkerhetspolitisk utmaning. förmåga att skydda samhällsviktig infrastruktur, företag och forskning är i sammanhanget av stor vikt. Arbetet med screeningmekanismer kring kinesiska investeringar är av stor vikt. Vid behov bör även screening genomföras vid universitet och högskolor för att hindra personer med kopplingar till kinesisk underrättelsetjänst att ges tillträde till känslig forskning. I handelspolitiken är det avgörande att möter europeiska krav gällande en dubbelriktad frihandel, ”level playing field”. För att bättre förstå är det betydelsefullt att stärka kunskapen om och det kinesiska språket i . En tolkskola bör upprättas i ett gemensamt nordisk-baltiskt samarbete. Ett präglat av ökat förtryck Det ligger i intresse att tydligt värna en samlad europeisk hållning i Rysslandspolitiken och att nuvarande principer för politiken ligger fast. Den ryska regimens barbari tydliggörs av giftattentatet mot oppositionsledaren . Det är inte första gången Putins regim använder gift mot politiska motståndare. Det ryska civilsamhället och landets demokratirörelse verkar under hårt förtryck. Listan över personer som, i kampen för en demokratisk och europeisk utveckling av , har fått sätta livet till under Putins tid vid makten är lång med namn som oppositionsledaren och journalisten . Putins kleptokrati utgör ett hot mot de egna medborgarna såväl som mot omvärlden. EU bör möta de ryska hoten mot människors fri- och rättigheter genom riktade sanktioner, så kallad Magnitskijlagstiftning, mot individer som gör sig skyldiga till korruption och människorättsbrott. Genom den pågående aggressionen mot och annekteringen av begår systematiskt brott mot den europeiska ordningen för fred och säkerhet. Putins krig i , som pågått , föregicks av invasionen i och avgörande frågor ställs nu kring Kremls agerande härnäst, i ljuset av de folkliga protesterna för demokrati och frihet i . Det är inte enbart grannländer som drabbas av Putins krig. sedan användes 2018 kemiska stridsmedel på europeisk mark. Den ryska attacken i mot och hans dotter ledde till ett dödsfall bland allmänheten. Den hänsynslöshet och de brott mot grundläggande folkrättsliga principer som präglar Kremls utrikespolitiska agerande blev även uppenbart efter nedskjutningen av passagerarplanet på väg från till , där samtliga 298 passagerare ombord, från totalt 17 olika länder, omkom. Därtill kan läggas alla de hybridhot, cyberattacker och påverkansoperationer som drabbar den demokratiska världen. Det är av stor vikt att liksom övriga EU förmår att stå emot utländska statsaktörers försök att genom desinformation och påverkansoperationer försvaga vårt land, våra institutioner och det europeiska samarbetet. Här har vi alla ett ansvar. Förslag om att återetablera en fungerande relation med kommer med jämna mellanrum upp i den säkerhetspolitiska debatten i . Ofta i kombination med tal om att västvärlden måste bli bättre på att förstå . tillsammans med kritik av den transatlantiska länken. är det dock uppenbart att dessa försök dessvärre inte leder till ökad stabilitet i , snarare tvärtom. Det enda konstanta i relationen till är att landet, under Putins styre, fortsätter att bryta mot folkrätten. Att nya försök, åtminstone retoriska sådana, till återupprättade förbindelser med lanseras av politiker i väst är därför oroande och något vi beklagar. Det finns en betydande risk att dessa försök legitimerar den ryska regimens brott mot den europeiska säkerhetsordningen och därtill försvagar sammanhållningen i EU. Varje eftergift till Kreml bör uteslutas så länge inte accepterar suveränitet. Även om EU:s sanktionspolitik ligger fast återstår fortsatt utmaningar i den gemensamma hållningen mot . Särskilt vad gäller gasledningsprojektet 2 mellan och som går emot principerna i energiunionen samt ökar EU:s beroende av rysk gas. Det är ett centralt svenskt intresse att projektet stoppas. En stark internationell opinion mot kemiska stridsmedel har resulterat i konventioner och förbud. Dessa begränsningar åligger också . Det är viktigt att det globala arbetet mot dessa vapen fortsätter och att länder axlar sitt ansvar. ska vara drivande för att se till att överenskommelser efterlevs. utgör även ett hot mot omvärlden givet landets omfattande brister i miljöpolitiken. påverkas särskilt av ryska utsläpp i . Det ligger i intresse att verka för en bättre miljö i och att spelar en mer aktiv roll i frågorna. besitter en unik Rysslandskompetens, vilket utgör en viktig tillgång för vårt land och vår internationella trovärdighet. Genom en god kunskap kring den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet bidrar den till säkerhet. vill att ser över möjligheten att i skapa ett så kallat för Rysslandsforskning. Utvecklingen i berör . I flyktingkrisens spår har regionens krig och konflikter kommit oss närmre. Det ligger i intresse att utvecklas till en välmående region, fri från extremism och instabilitet. Vägen dit är lång och kräver ett tydligt strategiskt förhållningssätt från svensk och europeisk sida för att främja reformer och stabilitet. Explosionen i riktade återigen omvärldens ljus mot . Ett land som präglats av sekteristiska spänningar, korruption och en ekonomi i fritt fall. Flera av de hot som präglar tydliggjordes. Inte minst destruktiva roll i regionen – i genom stödet till terrororganisationen , som fortsatt utgör en maktfaktor i landet. har stått i centrum för utmaningar . Utöver den prägel man sätter på utvecklingen i , och bär landets regim också ansvaret för nedskjutningen av passagerarplanet , där samtliga ombord omkom, varav flera svenskar. Sedan återinförde sanktioner mot har EU och saknat ett gemensamt förhållningssätt i Iranpolitiken. Det är beklagligt då det ligger i den fria världens gemensamma intresse att avhålla den islamistiska regimen från att anrika uran och att ytterligare destabilisera regionen. Avsaknaden av ett gemensamt förhållningssätt till sanktionsregimen försvagar avtalet. Det är av stor vikt att inse allvaret av framflyttade positioner. Även hotfulla agerande gentemot personer med dubbla eller avslutade medborgarskap är problematiskt då landet inte erkänner dem som legitima. Det gäller såväl om dessa individer befinner sig inom som utanför . ”Joint Comprehensive Plan of Action (JCPOA)”, mellan och en grupp länder bestående av fyra av de fem permanenta medlemmarna i och (P 5 + 1) samt EU undertecknades i och syftar till att öka insynen i kärnenergiprogram och förhindra landet att utveckla kärnvapen. Utöver att begränsa kärnenergiprogram och öppna upp landets kärnenergianläggningar för handlar avtalet om att olika internationella sanktioner mot ska hävas. Då ensidigt lämnat detta avtal och reagerat med att frångå flera av avtalets förpliktelser står samtliga berörda länder inför det faktum att JCPOA i praktiken är avslutat. Utifrån den insikten är det av yttersta vikt för omvärlden att frågan kring kärnteknologiprogram kan finna nya former för internationell kontroll. Sviterna av IS/Daishs obeskrivliga brutalitet och Assad-regimens övergrepp präglar fortsatt regionen. De förhandlingsförsök som finns bör stödjas, och här kan EU spela en starkare roll. utgör återvändande IS-terrorister alltjämt ett säkerhetshot mot . Det är helt centralt att inte hjälper IS-terrorister att återvända. Terrorister med svensk koppling ska ställas inför rätta och dömas för sina brott. I den mån det är möjligt ska bidra till ett EU-gemensamt agerande för att lagföra de personer som rest från till framför allt och för att bli IS-terrorister. Allra helst ska EU bidra till en rättslig lösning på plats, så att IS-terrorister döms där de är. har landet präglats av konflikt och brist på kontroll. sedan al-Khadaffi har minst två rivaliserande regeringar med separata parlament gjort anspråk på styret. Detta har lett splittring, sönderfall och laglöshet med olika fraktioner som strider mot varandra. I kaoset har IS/Daish och grupper med anknytning till Al-Qaida etablerat sig. Dessutom har en rad andra utländska aktörer starka intressen i konflikten. Så sent som utlyste den FN-stödda regeringen i omedelbar vapenvila i hela . Styret i har också föreslagit att parlaments- och presidentval ska hållas . Som regionens enda demokrati utgör en nära och viktig partner för . Normaliseringen i relationerna mellan och respektive är av stor betydelse för regionen och förhoppningsvis inledningen på en process i fler länder. band till bör stärkas, särskilt inom forskning och innovation, där landet redan ligger i framkant. ska sträva efter att spela en konstruktiv roll i –, med lyhördhet och ödmjukhet inför konfliktens komplexitet såväl som säkerhetsläget i regionen. står fast vid att fredsprocessens mål bör vara en tvåstatslösning där båda parter kan leva med säkra och erkända gränser, och som framtida huvudstad för två stater, frågor som givetvis måste lösas genom förhandlingar mellan parterna. Biståndspolitik i en föränderlig värld Biståndspolitiken utgör en viktig del av det svenska engagemanget i världen. En betydelsefull moderat prioritering är att det svenska bidraget till internationell utveckling ska ligga i linje med vår övriga politik för internationellt samarbete och utveckling. Den svenska biståndspolitiken ska ta sin utgångspunkt i vad som är effektivt, var kan bidra med ett mervärde samt vad som ligger i linje med våra utrikespolitiska intressen. Främjandet av svenska värderingar och intressen kan ta sitt uttryck på flera sätt. Det handlar dels om att tydligare ställa krav på demokratisk utveckling, mänskliga rättigheter eller anti-korruption gentemot de länder som är mottagare av svenskt utvecklingssamarbete. I sammanhanget är det betydelsefullt att snabbare förmå att frysa och kräva återbetalning av bistånd när det uppdagas att organisationer brister i frågor om god kontroll av verksamhet och ekonomi eller där korruption uppdagas. Det kan också handla om att tydligare låta utrikespolitiska intressen styra valet av samarbetsländer för utvecklingspolitiken. Ett viktigt steg i värnandet av intressen är även vår förmåga att ompröva eller frysa delar av biståndet till länder som genom sitt agerande skadar . Det handlar inte minst om länder som vägrar ta emot sina egna medborgare efter utvisningsbeslut från . I det sammanhanget är det inte rimligt att svenska skattebetalare ska betala för samhällsservice i ett land som bidrar till att skapa problem i . förmåga att vara med och forma normer och standarder för global samverkan är avgörande för vårt lands välstånd. Folkrätten såväl som de mänskliga rättigheterna är viktiga hörnstenar i och EU:s utrikespolitik.