mot · H8023422 · 2020-10-06 00:00:00 — Tydlig kriminalisering av handel med arbetstillstånd som sker med falska intyg Handel med arbetstillstånd med hjälp av falska intyg bedöms vara en inkomstkälla för organiserad brottslighet. Dagens rättspraxis innebär dock att gärningsmän som begår denna brottslighet inte kan dömas för någon form av människosmuggling. vill därför se över lagstiftningen gällande människosmuggling i syfte att kriminalisera handel med arbetstillstånd och motverka att människor far illa. Nytt brott – arbetskraftsmissbruk – och skärpta straff vill införa ett nytt brott – arbetskraftsmissbruk – där allvaret i missbruk av systemet med arbetskraftsinvandring ska tydliggöras och straffen skärpas. bör ges möjlighet att använda biometriska data Brottslighet med falska eller utnyttjade identiteter ökar. För att förhindra att tredjelandsmedborgare kan få flera identiteter i bör ges rätt att uppta, lagra och söka biometriska data avseende samtliga personer som söker uppehållstillstånd i , däribland arbetskraftsinvandrare. ska få direktåtkomst till andra myndigheters databaser För att ska kunna förebygga, kontrollera samt utreda fusk och missbruk behöver myndigheten få direktåtkomst till , , och databaser. avser att i närtid lägga ett skarpt lagstiftningsförslag om det i . Svenska bidrag ska gå till dem som har störst behov av dem. Dessvärre har det svenska välfärdssystemet i stället i det närmaste blivit en bankomat för bedragare. har antalet anmälda bidragsbrott ökat . Risken finns att det bara är toppen av ett . Summorna som försvinner uppskattas till – . För att komma tillrätta med detta behöver det tas krafttag mot bidragsfusk. 8.2.1 Genomför en nationell folkräkning har allvarliga problem med grov organiserad brottslighet, omfattande utanförskap och bidragsbrott. Brister i kontrollen av folkbokföringen är en av flera faktorer som lagt grund till att dessa problem är så pass omfattande. vill nu skapa ordning och reda genom att vidta åtgärder som gör att staten kan fastställa vilka som lever i . Antalet människor som vistas i utan tillåtelse är okänt. uppskattar att omkring 200 000 personer är skrivna på felaktiga adresser i landet. Men exakt hur omfattande problemen är vet ingen. En folkbokföring som inte staten har kontroll över kommer till en stor kostnad för skattebetalarna och försvårar arbetet med att hjälpa de som behöver samhällets stöd allra mest. Fusket med folkbokföringsuppgifter är också en avgörande faktor i den organiserade brottslighetens verksamhet. Genom att ange falska folkbokföringsuppgifter kan kriminella dölja sin identitet. När staten inte vet vem som bor var blir det enklare för brottslingar att gömma sig undan rättvisan och på så sätt fortsätta sin destruktiva verksamhet. Kriminella använder falska adresser för att tillskansa sig bidrag och välfärdsförmåner som man egentligen inte har rätt till. Bristerna i folkbokföring har varit kända . En nationell folkräkning är en viktig åtgärd för att slå vakt om samhällskontraktet och upprätta ett tryggare . Följande moment bör vara utgångspunkter i genomförandet av folkräkningen: bör ansvara för genomförandet av folkräkningen och samarbeta med kommunerna och relevanta myndigheter i genomförandet, såsom () och . Genomförandet kan ske med olika tillvägagångssätt. I de flesta fall bör personer kunna verifiera sin folkbokföring digitalt eller exempelvis genom fysiskt formulär och brev. Det är angeläget att myndigheterna säkerställer att informationen till de som är folkbokförda i , om att och hur folkräkningen ska genomföras, är tydlig och lättillgänglig. , kommuner och övriga berörda myndigheter bör arbeta enligt riskprincipen. Det skulle innebära att fysiska besök görs på adresser och i områden som utmärker sig, där det finns misstanke om felaktig folkbokföring exempelvis där ovanligt många finns folkbokförda eller där omsättningen av folkbokföring är stor. Det bör ses över hur regelverk och tillämpning bör förändras och hur berörda myndigheter effektivt kan säkerställa att de som ej verifierats i folkräkningen inte fortsatt får ta del av de bidrag och andra välfärdsförmåner som kopplas till folkbokföringen. De som ej verifierats i folkräkningen bör gå miste om de bidrag som följer med folkbokföringen. föreslår att det inrättas en bidragsbrottsenhet på – och ansvaret för att åtala bidragsbrott flyttas till . Det finns inte med i regeringens proposition ”Ett starkare skydd för välfärdssystemen”. Dessutom vill vi att underrättelseskyldigheten vid misstanke om bidragsbrott vidgas till fusk och missbruk som utförs av företag och organisationer. ska också ha möjlighet att underrätta andra myndigheter vid misstanke om brott. Vi anser också att bidragsbrottslagen ska omfatta den statliga lönegarantin samt de stödsystem som kommit på plats efter coronakrisen. Tillsammans med vårt förslag att göra det mera lönsamt att arbeta genom sänkt skatt på lägre inkomster gör dessa reformer att fler kommer att lämna bidragsberoende för jobb. Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste och mest prioriterade frågor. Det råder inget tvivel om att mänsklig aktivitet bidrar till jordens uppvärmning. Forskarna vet inte allt om klimatförändringarnas effekter. Men kostnaderna för att göra ingenting förskräcker. Vi vet tillräckligt för att veta att vi måste agera. En ambitiös klimatpolitik är en viktig försäkring för att mildra konsekvenserna av klimatförändringarna. Klimatpolitikens syfte är att bidra till omställningen av samhället och att minska utsläppen av växthusgaser, i och ytterst globalt. En framgångsrik klimatpolitik måste således vara resultatinriktad och åstadkomma minskade utsläpp. Höga ambitioner och en god vilja är förutsättningar för att kunna bedriva en framgångsrik klimatpolitik, men det är inte tillräckligt. Precis som andra politikområden måste klimatpolitiken präglas av resultat om den ska göra skillnad på riktigt. Regeringens klimatpolitik uppfyller inte kravet på en resultatinriktad klimatpolitik som åstadkommer snabba utsläppsminskningar, det konstaterar både och . är fast övertygade om att bedriva en politik för att ska nå det långsiktiga klimatmålet om nettonollutsläpp . Klimatfrågan är till sin natur gränsöverskridande. Därför är det svenska klimatmålet förankrat i ett globalt perspektiv. Miljömålsberedningen var enig om att nationella klimatmål inte får uppnås genom att utsläppen av växthusgaser ökar utanför gränser. Denna princip är helt central för att svensk klimatpolitik ska göra skillnad på riktigt. vill därför understryka att nationella mål ska betraktas som ett led i arbetet för att uppnå det övergripande målet om att begränsa de globala utsläppsminskningarna för att hålla temperaturökningen väl och allra helst , i linje med . tänker fortsätta att bedriva en miljö- och klimatpolitik som ger så stor effekt som möjligt för varje satsad skattekrona. Den största delen av koldioxidutsläpp kommer från basindustrin och inrikes transporter, vilka tillsammans står för ca två tredjedelar av totala utsläpp. Insatser för att minska utsläppen inom dessa sektorer är därför helt centrala för att klara omställningen till ett grönare samhälle. Ska vi på riktigt minska svenska utsläpp måste vi bort från användningen av fossila bränslen. Det handlar om åtgärder för en snabb utbyggnad av laddstationer för personbilar i hela landet och ett stöd till laddstationer för lastbilar, i ett första steg med fokus på regionala nätverk och sammanhängande stråk mellan större städer. industri är i framkant, tekniskt och miljömässigt. Genom sin export av varor som tillverkas med små klimatavtryck bidrar den till minskade utsläpp globalt. står industrin för en tredjedel av totala utsläpp. Att minska utsläppen och behålla konkurrenskraften är centralt i politik för grön tillväxt. vill skapa långsiktiga förutsättningar för industrins omställning. Vi vill få på plats en storskalig satsning på CCS och bio-CCS. För att omställningen ska vara möjlig behövs det mer fossilfri el. Vi vill värna alla fossilfria energislag för att öka elproduktionen, men också förkorta tillståndsprocesserna och investera i elnäten så att elen finns där och när den behövs. För att minska beroendet av fossila bränslen är övergången till biobränslen och vätgas viktig. Med en skogsindustri och ett jordbruk i framkant och stor tillgång till fossilfri el har goda förutsättningar att tillverka mer biobränslen och vätgas. Vi satsar på ett grönt bränslestöd för en storskalig inhemsk produktion av biobränslen och vätgas. 9.1 Omställning av transporter och industri Elektrifiering är en nyckel för att vi ska nå våra klimatmål och kunna ställa om både industri och transporter. Vi behöver mer ren el av både vind- och kärnkraft och utbyggda elnät för att möta den ökade efterfrågan på el som krävs för att klara omställningen. föreslår nu den största satsningen som någonsin gjorts för att elektrifiera transporter och ställa om industrin. Elanvändningen väntas öka , och för att producera den mängd el som krävs måste vi nyttja alla kraftslag som producerar ren el, från kärnkraft och vattenkraft till vindkraft och solkraft. är målsättning att ha ett elsystem som består av endast förnybar energi . Det målet måste ändras till att innefatta all fossilfri energi. Då skulle även kärnkraften, som producerar stora mängder ren el, ges långsiktiga förutsättningar att bidra till klimatomställningen. och bygg ut kärnkraften Kärnkraften klarar av att producera stora mängder el som omställningen kräver. Därför måste den värnas och byggas ut, i stället för att stängas ned. Nödvändiga livstidsförlängningar av de befintliga reaktorerna bör göras. Det gäller även reaktorn , som regeringen vill ta ur bruk vid slutet av året. vill också möjliggöra nästa generations kärnkraft i . utvecklas exempelvis tekniker där uttjänt bränsle kan användas på nytt. Det finns också exempel på mindre reaktorer som kan serietillverkas i fabrik. Den här utvecklingen får inte springa förbi. Därför måste ta fram en färdplan mot nästa generations kärnkraft, som bland annat pekar ut behov av forskning och testanläggningar på området. Dagens elnät räcker inte till för att ställa om hela fordonsflottan. Ska vi klara att ställa om transporter och industrier till att använda el måste elen finnas när och där den behövs. Investeringar i elnäten är enligt många forskare den mest kritiska punkten om vi ska klara av att bygga upp ett nätverk av exempelvis laddstolpar och elvägar. Den effekt som når fram till vägnätet kommer inte vara tillräcklig för att klara perioder av hög belastning. Belastningen är dessutom ojämn. Många laddar sina fordon samma tider , vilket kommer att leda till stora toppar och dalar i belastning. Det krävs också en omfattande utbyggnad för att minska utsläppen inom industrin. Ett tydligt exempel är , där den fossilfria stålproduktionen kräver såväl en stor mängd el som ett kraftigt utbyggt elnät. Det krävs därför åtgärder inom flera områden. Tillståndsprocesserna för att bygga nya elnät förenklas betydligt och det behövs en ny elnätsreglering för att möjliggöra omställningen av transporter och industrier. För att minska beroendet av fossila bränslen är övergången till biobränslen och vätgas eller el viktig. Med en skogsindustri och ett jordbruk i framkant och stor tillgång till fossilfri el har goda förutsättningar att tillverka mer biobränslen och vätgas. importerar nästan alla biodrivmedel och den inhemska produktionen av vätgas är liten. Vi måste också ta fram ny teknik för eldrift av exempelvis vägtransporter och flyg. vill skapa förutsättningar för att få igång en storskalig inhemsk produktion av biobränslen och vätgas samt forskning och utveckling av elteknik för exempelvis flyget. Tekniken behöver utvecklas ytterligare för att stå sig i konkurrensen med fossila drivmedel, men också för att möta en ökad efterfrågan när kraven på biobränslen för bil och flyg ökar. För att möjliggöra utvecklingen av biodrivmedel samt ny el- och vätgasteknik satsar på ett grönt bränslestöd. Stödet ska kunna användas för forskning, investeringar, demonstrationsprojekt och produktion för företag som vill utveckla hållbara biobränslen och ny el- och vätgasteknik till vägtransporter, flyg, elflyg och industrin. 9.1.3 Elektrifiering av transporter Utsläppen från inrikes transporter står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp. Nästan alla utsläpp kommer från vägtrafiken. mål är att minska transportsektorns utsläpp till 2030. För att nå dit måste utsläppen från bilar och lastbilar minska. Beroendet av fossil energi måste brytas. Det innebär nödvändiga satsningar på hållbara biodrivmedel, ökade möjligheter för bilar och lastbilar att drivas av el och ett möjliggörande av nya tekniker som sänker utsläppen. I budgeten satsade regeringen för att inrätta en kommission som skyndsamt ska ta fram en handlingsplan för elektrifiering av transporter. Detta var en av regeringens huvudsakliga satsningar för att minska utsläppen. har arbetet ännu inte påbörjats. Det är under all kritik. Regeringen måste omgående snabbstarta och inleda dialog med näringsliv och andra aktörer för att påskynda arbetet med en strategi för elektrifiering av transporter. Ökat stöd till laddstationer för personbilar Utvecklingen för elbilar går snabbt framåt. väntas 2,5 miljoner elbilar rulla på våra vägar. Men är mindre än var tionde bil som säljs i en ren elbil, och på många håll är det långt mellan laddstationerna. mål är att bygga ett nätverk av laddstationer i hela . En sådan utbyggnad måste fokusera på s.k. vita sträckor, där det helt saknas möjlighet till laddning. vill öka stödet till laddstationer för elbilar. För att bidra till omställningen av transportsektorn och främja att fler väljer att investera i elbilar behöver staten – där det är samhällsekonomiskt motiverat – ta ett ansvar för utbyggnaden av publik laddinfrastruktur. Ett stöd till laddstationer för elbilar bör inte begränsas till enbart batteridrivna bilar. Teknikutvecklingen är snabb och politiken bör vara neutral inför valet av fossilfria tekniker. Tankinfrastruktur för fordon som drivs av exempelvis bränsleceller och grön vätgas ska också kunna få stöd. Ökat stöd till omställning av lastbilar Tekniken för att driva lastbilar på el går snabbt framåt. har lastbilstillverkare i framkant och vi har högt ställda klimatkrav. vill nu att tar nästa steg för att ställa om de tunga transporterna. För att företag ska investera i ellastbilar måste det vara möjligt att ladda dem. vill därför att staten tar ansvar för att infrastrukturen byggs ut för lastbilar som drivs på el och vätgas för att stimulera omställningen av lastbilsflottan. Det är än så länge en öppen fråga hur elektrifieringen kommer att gå till. För kortare sträckor och lättare lastbilar kan det vara aktuellt med laddstationer. För tyngre lastbilar som kör längre sträckor kan elvägar vara aktuellt. Forskning visar att det är samhällsekonomiskt lönsamt att bygga elvägar mellan , och . Vätgas kan vara ytterligare en lösning. Inom EU har man tagit fram en vätgasstrategi med målet att bli världsledande. Eftersom omställningen av lastbilar befinner sig i en uppstartsfas är det viktigt att staten och ansvariga myndigheter samordnar satsningarna med lastbilstillverkarna och andra länder i EU, så att tekniken som väljs fungerar överallt. vill att stödet för att ställa om lastbilarna ska vara teknikneutralt. Det innebär att det ska kunna användas till både laddstationer för el och tankstationer för vätgas samt elvägar. Den svenska industrin är i framkant tekniskt och miljömässigt. står den svenska industrin för en tredjedel av totala utsläpp. En viktig del i klimatpolitik är därför att skapa förutsättningar för hög tillväxt och konkurrenskraft i industrin så att den kan fortsätta att exportera produkter med relativt låga utsläpp, som den får stöd att ställa om genom att utveckla och investera i nya tekniker som reducerar utsläppen. vill skapa långsiktiga förutsättningar för industrins omställning. Vi vill därför fortsätta satsningen på Industriklivet, som ger företag möjlighet att söka stöd för att utveckla och investera i tekniker som minskar eller helt eliminerar utsläppen. Storskalig satsning på koldioxidavskiljning och lagring (CCS) vill också satsa på storskalig utveckling av teknik för att fånga upp och lagra koldioxid, CCS och bio-CCS. Tekniken har stor potential att åstadkomma stora utsläppsminskningar och till och med negativa utsläpp som är nödvändiga för att nå klimatmålet. Det saknas incitament för företagen att använda CCS och bio-CCS. Staten kommer därför, åtminstone , att behöva stödja utvecklingen av storskalig CCS och bio-CCS. avsätter redan nu medel för att skapa långsiktiga förutsättningar för företag att investera i tekniken. vill också ge i uppdrag att ta fram förslag på nationella styrmedel för introduktion av CCS parallellt med att vi är pådrivande för att EU-gemensamma styrmedel kommer på plats inom ramen för EU ETS. 9.2 Internationellt klimatarbete och ren natur Klimatfrågan är global. Klimatbistånd och internationella klimatinvesteringar är effektiva verktyg för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. har en möjlighet att hjälpa fler länder att kunna prioritera klimatomställningen. vill fortsätta att genomföra internationella klimatinsatser och bidra till att det kommer på plats ett fungerande ramverk för internationellt samarbete inom ramen för . Miljöförstöring måste förhindras och bekämpas. Förvaltarskapstanken – att man vårdar det man äger till nytta för kommande generationer – är kärnan i den moderata miljöpolitiken. Vi tar krafttag för att ska komma i bättre skick genom både nationella och internationella åtgärder för att minska övergödning, miljögifter och nedskräpning. är måna om att områden med höga naturvärden som skyddas också tas om hand. Vi satar på förvaltningen av värdefull natur och stärker den biologiska mångfalden genom åtgärder för pollinationer. är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. Tiotusentals svenska företag är beroende av att deras varor och tjänster kan transporteras genom . Detsamma gäller för miljoner arbetspendlande svenskar. En fungerande infrastruktur är därmed blodomloppet för jobb och tillväxt i hela landet, något som i förlängningen finansierar vår gemensamma välfärd och trygghet. Den regionala kollektivtrafiken har drabbats mycket hårt av krisen. Antalet resenärer har minskat och kraven från om distansering har inneburit bibehållen turtäthet. Kollektivtrafiken är viktig för såväl jobb som sysselsättning och miljö. Alternativen för regionerna att kunna kompensera för bortfallet är minskad turtäthet eller kraftigt höjda biljettpriser. Samtliga dessa alternativ vore skadliga för svensk ekonomi i behov av en rejäl återstart efter krisen. Givet detta tillför anslaget utöver regeringen till den regionala kollektivtrafiken för . 10 Fokus på intressen förmåga att värna våra intressen och värderingar i en föränderlig värld är avgörande för vårt lands välstånd och säkerhet. I av nya, mångfasetterade och komplexa utmaningar blir det än viktigare att det svenska engagemanget för utveckling, samarbete och säkerhet i vårt närområde såväl som globalt präglas av en sammanhållen linje där handels‑, utrikes‑, säkerhets‑, bistånds- och försvarsvarspolitiken hänger samman. En svensk linje – som utgår från intressen. 10.1 Ett starkare försvar Säkerhetsläget, både i närområde och globalt, fortsätter att försämras. har vi bland annat sett folkliga protester i efter det omfattande valfusket och ökade spänningar i närområdet, på grund av aggressiva agerande. Dom omfattande ryska militära övningarna ledde till att Försvarsmakten genomförde en skarp beredskapsinsats. Något motsvarande har inte skett . Motsättningarna mellan och eskalerar – både i form av risken för militära incidenter i och i form av risk för handels- och teknikkrig. Coronapandemin medför geopolitiska och geoekonomiska konsekvenser som ännu är svåra att överblicka. Andra hot som kärnvapenspridning, sönderfall, radikalisering och terrorism är fortsatt aktuella. måste ha ett starkt försvar som kan hävda det svenska territoriet och värna svenska intressen. Det kräver satsningar på såväl det militära försvaret som det civila försvaret och att dessa satsningar går i takt för att skapa ett fungerande totalförsvar som stärker säkerhet på bredden. ska gå mot ett försvarsanslag som motsvarar av BNP. I princip alla länder i närområde har antingen redan nått detta mål eller har en plan för att uppnå det i relativ närtid. vill även se ett svenskt Natomedlemskap – det skulle innebära att vi ingår i ett samarbete med försvarsgarantier och en gemensam försvarsplanering tillsammans med 30 andra länder. Det skulle även förbättra förutsättningarna för att fördjupa det nordiska försvarssamarbetet. Ryggraden i den europeiska säkerhetsordningen utgörs av Nato och trovärdigheten i de gemensamma försvarsförpliktelserna. En höjning av den nationella svenska försvarsförmågan är beroende av att politiken ger Försvarsmakten och de andra försvarsmyndigheterna långsiktiga förutsättningar. Därför har regeringens agerande med ständiga försök att sänka ambitionen för de ekonomiska tillskotten till försvaret varit direkt oansvarigt. Detta särskilt mot bakgrund av att det fanns en bred politisk enighet i Försvarsberedningen kring den säkerhetspolitiska analysen, de konkreta åtgärderna för att stärka försvaret och de ekonomiska kostnaderna för detta. föreslår därför att ska anvisa ekonomiska planeringsramar även för försvarsbeslutsperioden åren 2026–2030 . Att göra detta är helt i linje med den logik som Försvarsberedningen har arbetat utifrån. Försvarsberedningens rapporter utgår från premissen att bygga förmåga långsiktigt i två på varandra följande försvarsbeslutsperioder, 2021–2025 samt 2026–2030. vill att helheten i Försvarsberedningens förslag förverkligas samt att hela ÖB:s militära råd ska kunna genomföras och finansieras fram . Vi avser därför att lägga fram skarpa förslag till planeringsramar för försvarsbeslutsperioden –30. En viktig avstämningspunkt framgent är att Försvarsberedningen ska utvärdera förverkligandet av försvarsbeslutet i syfte att säkerställa att förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas enligt beslut om inriktning och ekonomisk ram. Den kommer att tydliggöra behoven av ytterligare försvarssatsningar. Utöver vårt förslag för att ge tydliga besked om den långsiktiga ekonomin för det militära försvaret föreslår vi nu ett tillskott i närtid på viktiga områden där regeringen inte har tillfört tillräckligt med resurser. Det gäller ökad cybersäkerhet samt att stärka den myndighet som kommer att ha ansvar för bidrag till EU:s gemensamma gränsövervakning. 10.2 Ett lägre men mera effektivt bistånd Det är inte bistånd som driver utveckling. Marknadsekonomin, äganderätten och en fri handel utgör grunden för utveckling och för att skapa hållbart välstånd för människor. Enskilda människor med idéer som vågar sig på att förverkliga sina drömmar gör världen bättre. Vad gäller traditionella biståndspolitik måste fokuset därför alltid vara att gå från bistånd till handel (from aid to trade). Målet för politiken måste vara att det traditionella biståndet ska upphöra. För att nå ett biståndsoberoende och gå från bistånd till handel krävs ett reformerat bistånd och en förmåga till nyfikenhet, nytänkande och innovation. Utöver den tydliga målsättningen om att gå från bistånd till handel föreslår en ny budgeteringsprincip för biståndet, ett mer fokuserat bistånd, att en större andel av biståndet bör fokuseras mot katastrofbistånd liksom tydligare kontroll och uppföljning av biståndet. Att sammanhållet värna intressen Lika viktigt som det är att konstatera att det traditionella utvecklingsbiståndet ska präglas av en vision att kunna upphöra, lika viktigt är det att konstatera att svensk biståndspolitik är en del av svensk utrikespolitik och därför måste ligga i linje med svenska intressen.