mot · H8023336 · 2020-10-06 00:00:00 — Exploatering av mark vid byggnation eller utökning av verksamhet innefattar även arkeologiska utredningar. Dock är ofta kostnaderna för dessa utredningar höga och tiden från ansökan till genomförande orimligt lång. Eftersom allt bekostas av exploatören kan dessa omständigheter riskera att byggprojekten alls genomförs. En översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar får därför ses som angeläget. bör därför ge regeringen tillkänna om behovet av en översyn av hur kostnadsansvaret fördelas vid arkeologiska utgrävningar. Fria och oberoende medier Fria och oberoende medier av hög kvalitet spelar en helt avgörande roll för det demokratiska samhällets utveckling – genom att granska, ifrågasätta, fördjupa och belysa. Det är också ett av de bästa motmedlen mot företeelser såsom ”fake news”, tillsammans med en skola som ställer tydliga kunskapskrav och ger verktyg för kritiskt tänkande. Mediepolitikens centrala uppgift är att skapa förutsättningar för ett brett spektrum av medier som kan verka självständigt, på olika nivåer och i olika format. Den fria åsiktsbildningen är grunden för demokratiska styrelseskick. Tryck- och yttrandefriheten är i sin tur förutsättningar för fri åsiktsbildning. Det är därför av stor vikt att mediepolitiken har en tydlig koppling till hur tryck- och yttrandefriheten fungerar, inte bara konstitutionellt, utan också i praktiken. Staten har ett självklart ansvar för att förebygga samt stoppa hot och våld som riktas mot dem som nyttjar dessa friheter. JMG och har genomfört en undersökning av utsattheten bland journalister i . Rapporten visar, liksom , att av de tillfrågade journalisterna har utsatts för hot, våld eller trakasserier. Det är allvarligt. Rapporten visar också att av de journalister som utsatts, hade mer än en fjärdedel undvikit att bevaka ett visst ämne eller en viss fråga. Med andra ord finns en oroväckande tendens till självcensur. Staten får inte agera långsamt och passivt inför denna hotbild, utan måste vidta åtgärder för att försvara tryck- och yttrandefriheten. Det är ett steg i rätt riktning att regeringen till slut antog en handlingsplan mot hat och hot mot journalister, förtroendevalda och konstnärer. Detta arbete måste nu fortgå med kraft, och om nödvändigt ska ytterligare åtgärder vidtas. Medielandskapet genomgår alltjämt stora förändringar. rapporterar i sin årsbok /2017 att var fjärde kommun saknar en regelbundet bemannad nyhetsredaktion och att nästan var tredje reklamkrona har försvunnit från journalistiken . Den tekniska utvecklingen har skapat nya medier och nya medievanor. Det innebär såväl utmaningar som möjligheter för traditionella mediehus. Ett stort ansvar vilar på dem att möta utvecklingen. Mediepolitiken ska också bistå i övergången, men inte skapa nya och storskaliga bidragsstrukturer. antog ett förslag till nytt mediestöd i en bred politisk överenskommelse. I ett nästa steg bör presstödet utvecklas och förbättras. Efter utredning av en parlamentarisk kommitté antog en ny modell för finansiering av public service. I korthet innebär detta att public service hädanefter kommer att finanserias genom en avgift som tas ut via skattsedeln. står i grunden bakom modellen, dock med ett antal starka synpunkter på hur den bör utvecklas och förbättras. Vi beklagar också att finansiering och reglering av public service inte utreddes behandlades i en samlad process. Senast till 2026, då en ny sändningstillståndsperiod inleds, behöver en ny reformerad public service-politik vara på plats. En ny statlig public service-utredning bör tillsättas, helst , med detta syfte. kommer att återkomma med partiets ingångsvärden inför en sådan utredning, men vi kan redan nu konstatera att reformer krävs på åtminstone följande fyra områden: Uppdraget: Public services uppdrag bör gå i riktning mot att bli ”smalare och vassare”. Det är viktigt att säkerställa att public service kan leverera en högkvalitativ, mångsidig och opartisk nyhets- och samhällsjournalistik. Det är särskilt viktigt att detta säkerställs i hela landet. Kultur och egenproduktion på svenska ingår rimligen också i kärnuppdraget samt andra angelägna samhällsområden där kommersiella medier inte kommer att verka. Bredare produktion, som underhållning och större sportevenemang, kan som regel levereras av kommersiella aktörer. Det kan dock finnas skäl att vissa sådana produktioner alltjämt levereras av public service. Opartiskhet och saklighet: Public service har generellt ett högt förtroende hos allmänheten, men det har minskat . Hur frågor om opartiskhet och saklighet hanteras av public service är avgörande för dess legitimitet och förtroende . Tydligare former för en medieetisk granskning av program som sänds i public service bör läggas fast, och sanktionerna vid överträdelser av reglerna om opartiskhet och saklighet bör ses över. Finansiering: Utgångspunkten bör vara att kärnuppdraget även ska finansieras av skattemedel. Totalt sett bör public service dock anslås avsevärt mindre skattemedel. Detta som en följd av ett mer renodlat uppdrag. är troligen vissa av kärnuppdragen underfinansierade. Hur en framtida finansiering av public service ska utformas är en central reformfråga. Styrning och uppföljning av den icke-publicistiska verksamheten: Programbolagens inriktning, hushållning med resurser, kvalitetsarbete och transparens är av allmänt intresse och bör, som i alla andra verksamheter som finansieras med skattemedel, följas noga och ska vara respektive styrelses ansvar. Även måste kunna utvärdera den icke-publicistiska verksamheten, inte minst genom sina egna institutioner som t.ex. . Det är en kritisk fråga hur hela denna ordning för styrning och uppföljning ska utformas framåt som det publicistiska oberoendet värnas. För perioden –2025 menar vi moderater att regeringen omgående måste vidta åtgärder säkerställa den ifrågasatta sakligheten och opartiskheten i public service genom att utveckla uppdrag. Utan att värdera enskilda ärenden som behandlats kan man konstatera att kravet på opartiskhet och saklighet har väckt stor debatt – en debatt som förtjänar att tas på allvar, inte minst utifrån programföretagens legitimitet hos allmänheten. verksamhet måste alltid präglas av offentlighet och tydlighet. Det innebär bl.a. att högre krav bör ställas på att de beslut som fattar alltid ska vara motiverade. menar att det inte sällan brister vad gäller avslagsbesluten. Det finns starka skäl för att får ett tydligare utredningsansvar än den har . Det skulle skapa bättre förutsättningar för beslut som vilar på korrekta fakta och relevanta omständigheter jämfört med ett system som bygger på att den anmälande partens uppgifter sätter ramen för prövning. Kravet på att ett fällande beslut ska offentliggöras bör förtydligas så att offentliggörandet alltid blir lika tydligt som den klandrande rapporteringen. Därutöver bör få fler sanktionsmöjligheter. Mot bakgrund av det som anförts ovan bör regeringen se över och utveckla uppdrag för att säkerställa att public service lever upp till kraven på saklighet och opartiskhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. har beslutat att tillkännage för regeringen att det är angeläget att det tillsätts en utredning som ser över möjligheterna till en annan ordning för förhandsprövning där regeringen inte utgör den sista instansen, men någon sådan utredning är ännu presenterad. Vi moderater vill att alla nya permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse ska underställas förhandsprövning; att förhandsprövningen ska göras av en oberoende funktion i stället för som av regeringen samt att bolagens försöksperiod ska begränsas till sex istället . Konkurrensstörande tjänster måste helt enkelt tåla att opartiskt prövas. Vi kan konstatera att regeringen inte tillsatt någon bred parlamentarisk utredning om filmpolitiken, trots tillkännagivande . I Statskontorets analys Från filmavtal till statlig filmpolitik framkommer bland annat att regeringen kan behöva göra rådens roll tydligare, att det kan finnas skäl att använda ett annat bedömningssystem och att utveckla filmstatistiken. Råden, eller branschråden, är ett samarbetsforum för filmbranschen och närliggande aktörer. Bedömningssystemen ligger till grund för vilka produktioner som ska få stöd av . Den statistik som samlas in är inte tillräcklig och ändamålsenlig, eftersom inte har rätt att samla in ett heltäckande underlag. Ovanstående är bara några exempel på områden som behöver utredas i en parlamentarisk utredning om svensk filmpolitik. Produktionsincitament – bättre villkor för filmbranschen tillkännagav för regeringen att skyndsamt utreda möjligheterna till produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelningar. presenterade sin rapport med förslag på hur incitament för film i skulle kunna se ut. Redan då konstaterades att 27 länder i erbjuder produktionsincitament i någon form, liksom många delstater i med flera platser i världen. är det en uppenbart stor konkurrensnackdel för svensk film att flertalet länder i vår geografiska närhet har dessa incitamentsstrukturer för filminspelningar. Det drar kapital och kompetens ut ur och i förlängningen riskeras förutsättningarna för svensk films kvalitet och fortsatta överlevnad. Branschen står och stampar, regeringen har vid flertalet tillfällen sagt sig se behovet av produktionsincitament, men ändå händer ingenting på området. Här måste regeringen gå från ord till handling, annars riskeras den svenska filmens framtid. Vi moderater föreslår att regeringen återkommer till med en proposition innehållande förslag till lagstiftning för bättre villkor för filmbranschen. Ett alternativ skulle exempelvis kunna vara ett svenskt produktionsincitament med skattereduktion som metod – ett slags ROT-avdrag för filmbranschen. I stället för direktutbetalt stöd eller bidrag skulle ett sådant system också säkerställa att filmbolagen är hemmahörande i och därmed innebära att svenska skattemedel inte används till att finansiera utländska bolags produktioner. Beivra illegal spridning av film Den illegala spridningen, som kostar svensk film , är långsiktigt ett stort hot mot filmen som konstart. Om människor slutar att betala för att se film undergräver detta branschens möjlighet att leva och utvecklas som fri konstart. presenterade Film- och siffror som visar att av svenskarna har laddat ned eller strömmat filmer och serier illegalt under den då senaste månaden. behöver en sammanhängande och väl genomarbetad politik för att komma tillrätta med detta växande problem. En utredning behöver därför tillsättas som tar fram en sammanhängande och långsiktig strategi.