mot · H802478 · 2020-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningar för investeringar utmed Dalabanan för att åstadkomma kortare restid och regionförstoring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en särskild förhandlingsperson med syftet att tillsammans med , berörda regioner och intressenter arbeta för att söka finansieringslösningar för att genomföra en upprustning av Dalabanan i sin helhet, exempelvis via en lånefinansieringslösning där upplåning från de allmänna pensionsfonderna övervägs, och tillkännager detta för regeringen. är fjärde största exportlän och fjärde största besöksnäringslän men antagligen det största länet vad gäller ren privatturism. är också fjärde största län till ytan. Avståndet från norra till södra är nästan som avståndet från till . och kopplas samman genom Dalabanan som går mellan och samt banan mellan och . Dalabanan är ett järnvägsstråk. Bandelen mellan och brukar också kallas Siljansbanan. Ända har det bedrivits järnvägstrafik på Dalabanan. Orterna och regionerna utmed banan är olika varandra, men alla bidrar till välfärd. har stoppat den upphandlade flygtrafiken mellan och och regeringen har inte kunnat enas om att tillåta upphandlad trafik. Detta innebär att har drabbats av både uteblivna större satsningar på Dalabanan och nedlagd flygtrafik vilket påverkar jobb och företagande i norra . Miljoner ton stål och trä på två skenor av stål Längs stråket –färdas mellan 20 och 30 godståg. kommer det att vara många fler, om möjligheterna finns. Stora investeringar planeras inom den tunga industrin som tillsammans med övriga investeringar innebär mer gods på järnväg som dessutom ska trängas med ökande persontrafik. kunde man åka med X 2000 mellan och och . åker vi gamla Intercitytåg och det tar och . Turister som bara blir fler och fler Besöksnäringen är en sektor som blir viktigare för alla regioner. Vår region är inget undantag. Om vi bara ser till , så är det största besöksregion utanför de tre storstäderna. Besöksnäringen i hade 14 538 000 gästnätter , vilket skapade drygt 6 331 årsverken och omsatte hela . Besöksnäringen investerar stort i fler bäddar och självklart måste vi kunna erbjuda ett modernt, snabbt och bekvämt alternativ med tåg. Arbetspendling och utvidgade arbetsmarknadsregioner pendlar 50 000 människor längs stråket –, varav 5 000 med tåg. Det är siffror som skulle kunna ökas avsevärt. Ökad tillgänglighet i termer av kortare restider och plats för fler regionaltåg, snabbtåg och godståg stärker kommunernas attraktionskraft för både boende och företagsutveckling som det också stärker näringslivets konkurrenskraft. Bättre möjligheter till snabb och bekväm arbetspendling utmed stråket och till de angränsande tillväxtregionerna runt , och bidrar till att säkerställa en fortsatt tillväxt både längs stråket och i dessa starka tillväxtområden. Snabba och täta pendlingsmöjligheter till och från , , och , som erbjuder goda boendemiljöer, innebär att arbetsmarknadsregioner kan både växa och integreras med varandra på ett sådant sätt att den hårt ansträngda bostadsmarknaden i kan avlastas. På samma sätt kan och orterna mellan och /knytas närmare varandra genom bättre förutsättningar för snabb och effektiv arbetspendling med tåg. Trots Dalabanans stora betydelse för arbets- och utbildningspendling, turism och besöksnäring samt godstransporter har det endast gjorts sparsamma insatser för att förbättra banans kapacitet. Mot bakgrund av att investeringar får direkt positiva effekter för tillväxten i regionen samt för näringslivets och turismens utveckling så är detta anmärkningsvärt. För att uppnå de mål som satt upp så krävs långsiktiga investeringar i storleksordningen upp emot på sträckan –. Målet för sträckan –är en restid och –. Om detta ska vara möjligt att uppnå krävs en hårdare framtida prioritering från regeringens och sida. bofasta befolkning är av landets befolkning. budget för de kommande 10 åren ligger på drygt 700 miljarder. Om vi undantar exportindustrin och besöksnäringen och att är fjärde största län till ytan så skulle bara befolkningsunderlaget motivera att del av infrastrukturbudgeten vore ca 21 miljarder. I den planering som ligger så kommer bara att få en bråkdel av dessa pengar till infrastruktur. Inga större vägsatsningar planeras heller trots att Västerdalarna har en bedrövlig trafiksituation när den stora mängden turister ska ta sig till vinterturismen. har också medverkat till att genom egna tolkningar av stänga ner flygtrafiken –vilket drabbar jobben och näringslivet hårt i norra . behöver infrastruktursatsningar för att åstadkomma en successivt minskad restid, bättre komfort, tätare turer vid högtrafik och bättre förutsättningar för pendling. En satsning på Dalabanan skulle få stor betydelse för möjligheterna till regionförstoring och arbetsmarknadens utveckling. Utifrån bl.a. beskrivningen ovan borde klassificering av spåren ses över. Sträckan –borde uppgraderas till klass 2 och sträckan –till klass 3. Enskild förhandlingsperson – en nödvändighet I framförallt men även och finns en mycket stark vilja att få till investeringar i Dalabanan från både offentliga institutioner, näringsliv och vanliga medborgare. I samlas många av dessa intressenter. I förslag som presenterades saknades det nödvändiga investeringar i Dalabanan. Dalabanan som går genom fjärde största export- och besöksnäringslän måste få en bättre standard för att kunna fortsätta bidra till tillväxt. Detta skulle kunna ske genom att regeringen utser en särskild förhandlingsperson i syfte att finna finansieringslösningar som innebär upplåning av investeringsmedel till en långsiktigt stabil räntesats. Detta kan ske genom att se över flera olika alternativ. Möjligheten till upplåning via allmänna pensionsfonder bör vara ett av alternativen som prövas. Motivet att pröva möjligheten till en finansieringslösning för Dalabanan och andra viktiga infrastruktursatsningar via de statliga allmänna pensionsfonderna är logiskt. Detta då fungerande långsiktigt hållbara transporter är en mycket viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt. Därför bör AP-fonderna tillåtas placera sina pengar även i svenska systemutvecklande infrastrukturprojekt. Ett argument i sammanhanget mot lånefinansiering av transportinfrastruktur brukar vara att detta låser handlingsfriheten för kommande generationer. Men det omvända argumentet är lika rimligt: att uteblivna långsiktigt hållbara transportlösningar minskar kommande generationers möjlighet till tillväxt, god miljö och säkerhet.