mot · H8023117 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Utgiftsområdets tre delområden är tätt sammanflätade, där de areella näringarna utgör grunden för de båda andra. Om de areella näringarna har god lönsamhet är det så mycket mer som är möjligt. Det gäller inte minst en levande landsbygd, men även vad som är möjligt vad gäller naturhänsyn och livsmedelskvalitet. lönsamhet har varit låg , vilket har medfört flera problem för jordbruksnäringen. Dessa kräver en snar lösning. Svenskt jord- och skogsbruk är redan väl utvecklade, effektiva, miljövänliga och producerar högkvalitativa produkter med avseende på alla kvalitetsparametrar. Dock så måste jordbruket tillförsäkras rimliga konkurrensförutsättningar och en rättvis ersättning för de mervärden för samhället som lantbrukarna producerar. För skogsbruket gäller att föra en politik som uppmuntrar markägare att sköta och utveckla sin skog. Ett aktivt skogsbruk är avgörande för att utveckla bioekonomi och för att minska nettoutsläppen av koldioxid. För alla areella näringar är det viktigt att söka synergier, där åtgärder som de främjar miljön även ger bättre förutsättningar för produktion och främjande av andra värden. På så sätt blir det möjligt att beakta alla de värden som finns knutna till de areella näringarna. Svenskt jordbruk kräver ett batteri av åtgärder för att produktionen inte ska minska mer och i stället kunna öka. Först och främst måste den negativa spiralen brytas. Den allra viktigaste åtgärden är ökad lönsamhet i jordbruket. Det skulle med ens minska sårbarheten och skapa nya möjligheter och vägval. Det ska göras genom att minska omkostnader, öka efterfrågan och skapa och tillhandahålla förutsättningar för teknisk utveckling samt ge kostnadsersättning för vissa svenska särkrav. Det är också viktigt att undanröja onödiga hinder, genom minskad administration, förenklingar och en mer tillförlitlig myndighetsprövning och tillsyn. föreslår skattesänkningar och budgetsatsningar inom utgiftsområde 23, liksom inom andra utgiftsområden, såväl som regeländringar och utredningar för att åstadkomma detta. Ett exempel på detta är att en sänkning av skatten på diesel för jord- och skogsbruk till dansk nivå föreslås, vilket motsvarar per liter drivmedel. Skattesänkningarna gör att jordbruksnäringen får en ökad lönsamhet omgående. Detta kompletteras med en rad åtgärder som ska stärka jordbrukets funktion och lönsamhet på lång- och medellång sikt. Från denna styrkeposition kan svenskt jordbruk sedan bli ännu mer miljö- och klimatvänligt utan att äventyra ekonomin. föreslår att UO 23 stärks med utöver regeringens förslag för budgetår 2021. Till och uppdrag ska fogas en årlig översyn av regler med syfte att föreslå slopandet av någon del av eller en hel reglering inom livsmedelskedjan. Översynen av befintlig lagstiftning tar sin utgångspunkt i att både röda och blå regeringar har försökt att förenkla regelverket inom jordbruket, men med mycket magert resultat. Det beror på att de flesta regler är relativt ändamålsenligt utformade med avseende på det politiska skälet till att de finns. Den stora förändringen skulle kunna vara att granska befintlig lagstiftning för att upptäcka vad som är föråldrat och skälen till att viss reglering finns. Myndigheterna ska få ett sådant uppdrag och ska föreslå för regering och riksdag vilka (delar av eller hela) regleringar som skulle kunna avskaffas, samt bedöma konsekvenserna av både avskaffande och upprätthållande av de befintliga reglerna. Verken ska ha frihet att välja lagstiftning för sina utredningar, men ska först höra näringen. Uppdraget finansieras inom befintlig ram. tillförs och följande år till åtgärder för att underlätta genomförandet av livsmedelsstrategi och för att stärka regionala livsmedelsstrategier. Det resulterar i en förstärkning av svensk livsmedelssektors konkurrenskraft. Medlen ska nyttjas för åtgärder inom livsmedelsstrategin, bland annat för kompetensutveckling, innovationer och exportfrämjande åtgärder. Medlen kan även användas för att svenska mervärden ska få genomslag vid offentlig upphandling. säger nej till att ytterligare öka arealen skog som är undantagen från skogsbruk. I den mån nya arealer behöver skyddas bör motsvarande arealer återtas för brukande. Ett system för enklare avregistrering av skyddad mark eller nyckelbiotoper behöver skapas. Fokus bör vara att lösa fall med utestående ersättningsfrågor. huvuduppgift bör vara att ge stöd till aktivt skogsbruk, med såväl ökad lönsamhet och ökad miljönytta som likvärdiga mål. Som rubriken ”Insatser för skogsbruket” antyder, ska medlen under denna punkt fokuseras på just detta. En del av anslaget bör användas till stöd via till skogsägare för åt-gärder kopplade till artskydd. I anslaget är även medräknat stöd för åtgärder för att lindra effekterna av de senaste årens barkborreangrepp med –2022. rätt att snabbt ingripa även i skyddade områden behöver säkras. En ökning av medlen till Insatser för skogsbruket med , föreslås. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder De senaste årens missförhållanden i djurparkerna har uppmärksammats. För att säker-ställa att de lever upp till fastställda lagar och regler behövs en riks-täckande översyn, därför avsätts för ändamålet för den kommande budgetperioden. Det är konstaterat att grisar upplever lidande koldioxidbedövningen de får inför slak, börjar verka. Därför behövs mer forskning på alternativa bedövningsmetoder för grisar. och respektive 2023 riktas till denna forskning. Ersättningar för viltskador m.m. Flera av rovdjursstammarna är stora och ger upphov till återkommande insatser för att i första hand förebygga skador, men också ge ekonomisk ersättning för redan uppkomna skador och förluster. Det är viktigt att budgeterade ersättningar inte tar slut och därigenom släpar efter. Vidare kan ökade utbetalningar till följd av viltskador också förutses när inventeringar visar på stora stammar av varg och björn i områden med många människor, deras näringar och djurhållning. En kraftigt ökande sälstam ställer till problem för fiskarna. Sälarna minskar möjligheten till stora fångster och förstör fiskeredskap för stora summor. Av den anledningen föreslås en ökning av anslaget för ersättning för viltskador med under den kommande budgetperioden. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk. Vi har en utmärkt geografi för att bedriva små och stora vattenbruk i hav, sjöar och andra vattendrag, men relativt lite av de svenska vattenbruksprodukterna når de svenska konsumenterna. är importen av fiskprodukter för konsumtion till omfattande. Det finns utrymme för en ökad andel svenska fiskprodukter på den svenska marknaden, vilket dessutom skulle bidra till att stärka självförsörjningsgrad gällande livsmedel. Vattenbruket ska stödjas i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen, gemensamt med myndigheterna. Därför anslås för ändamålet. Det handlar om åtgärder som förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering och, i ett ekonomiskt perspektiv, stöd till exempelvis forsknings- och avelsprogram. Det är dock viktigt att vattenbruket med sina fiskodlingar har som mål att bedriva sin verksamhet i näringsfattiga vatten och i de vattenmagasin som bildats när sjöar och älvar reglerats för att möjliggöra vattenkraftverk. Dessa vatten är näringsfattiga i brist på egna naturliga ekosystem och skulle må bra av näringstillskott. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket tillförs, att användas främst till att realisera fler försök och utvecklingsprojekt som ligger mycket nära tillämpning kopplade till kostnadseffektivt uppfyllande av miljömålen. Effektivisering av miljöarbetet är viktigt för en politik som förmår ta hänsyn till alla värden. En mindre del av medlen kan användas till utökat understöd av för konsekvensanalyser i samband med strategiarbetet för införlivandet av de nya gemensamma jordbruksreglerna och för övriga uppgifter under anslagsposten. Därutöver tillförs ytterligare 200 miljoner för att skapa kontinuitet för metanreduceringsstödet. har den korta framförhållningen i regeringens tilldelning varit ett hinder för att näringen ska våga investera. Främjande av rennäringen m.m. Rovdjursersättningen var oföränderlig , trots att denna näringsgren lidit mycket på grund av hårt rovdjurstryck. Flera forskningsrapporter styrker också detta. har dessutom beslutat att en vargföryngring ska finnas i det norra rovdjursförvaltningsområdet, vilket betyder att alla de stora rovdjuren finns i renbetesland eller dess närhet. Skadorna som rovdjuren orsakar inom samebyarna kan därför kräva högre ersättningsbelopp än vad som tidigare beräknats. har bidragit till att utveckla landets areella näringar samt försett dem med specialister knutna till aktivt brukande. Det råder brist på lantbruksveterinärer i . Med tanke på den tillväxt inom jordbruksnäringen som politik kommer att leda till, kommer bristen att bli allt allvarligare. Regeringen har tillskjutit vissa resurser, men de är otillräckliga anslaget ökas med ytterligare 10 miljoner för en utökad veterinärutbildning. Antagningsreglerna behöver ses över för att bättre möta efterfrågan på just lantbruksveterinärer. Skogssektorn står inför stora förändringar knutna till dess viktiga roll dels i omställningen till mer hållbara produkter, dels till den brukade skogens förmåga att binda koldioxid, samt slutligen till skogsprodukternas möjlighet att substituera mindre miljövänliga material i bland annat byggnader, textilier och bränslen. I det här sammanhanget är det viktigt att bedriva forskning om hur skogens tillväxt kan ökas. tillskjuts för ökad forskning knuten till de här frågorna. För att specialister ska finnas tillgängliga utanför de stora städerna, är det viktigt att också bevara utbildningar i landet i stort. Praktiskt inriktade specialistutbildningar behöver ges ökad prioritet om det ska finnas tillgång till utbildad personal för att möta de alltmer komplicerade uppgifterna i de areella näringarna. vill speciellt fästa uppmärksamhet på Skogsmästarskolan i . för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Vi lever i av stora förändringar och det är därför viktigt att vidareutveckla våra areella näringar. Därför tillskjuts utöver regeringens förslag till Formas, för forskning om ökad skogsproduktion och utveckling av nya virkesbaserade produkter. Livsmedelskontrollen och dess avgiftssystem är under omformning. Det beror dels på ny EU-lagstiftning och dels på att regeringen omformar det svenska avgiftssystemet. har fått i uppdrag att förenkla tillsynen av slakt. De ändrade förutsättningarna har redan visat att vissa producenter kommer i kläm med den första versionen av nya regler. Därför läggs ytterligare för att parera en orimlig situation och inte minst för att säkerställa att småskaliga slakterier ska kunna fortsätta sin verksamhet. är det enda landet i EU med lagstadgat beteskrav, vilket innebär att mjölkkorna måste beta utomhus , beroende på klimat. Bete ger korna bättre hälsa och möjlighet till naturligt beteende. Betande djur bidrar också till andra värden som exempelvis öppna landskap och biologisk mångfald. Det är i harmoni med våra ambitioner gällande djurvälfärd att kor ska beta utomhus , men det går inte heller att blunda för att det innebär en konkurrensnackdel för bönderna i och med att arbete och kostnader tillkommer. Därför införs en betesersättning på per mjölkko och år. För den enskilde näringsidkaren skulle det innebära en ekonomisk lättnad och en viktig åtgärd för att värdesätta vår svenska mjölkproduktion. Växtförädling, samt Projekt Samarbetet inom växtförädlingsprogram inom Public Private Partnership for Prebreeding, med syfte att ta fram genetiskt material som sedan kan nyttjas i växtförädlingsprogram för grödor som passar för nordiska förhållanden, ska förstärkas för att kunna nyttja en eventuell öppning i regelverket för nya genomredigeringstekniker. Det är nya tekniker som tillåter små förändringar i genomet med stor precision. Förändringarna liknar de som görs med konventionell förädling, men är enklare att styra. Genomredigeringstekniker skulle kunna bidra starkt till att uppfylla programmets målsättningar. Det behövs parallellt arbete för att lagstiftningen som reglerar genomredigering ska bli både moderniserad och teknikneutral. Det vill säga att det som är osäkert inte ska tillåtas medan det som är säkert ska tillåtas, oavsett med vilken teknik som det har tagits fram. Många växter framtagna med genomredigeringsteknik har en gynnsam säkerhetsprofil. ligger långt framme inom området och svensk växtförädling bör få förutsättningar att fortsätta vara i genomredigeringsteknikens framkant. I programmet samarbetar de nordiska länderna och aktörer från akademi och näring. Det är således ett bra forum för utveckling av genomredigeringens tillämpning och för att komma över de tekniska hinder som finns, liksom för att bidra till en gemensam förståelse i de nordiska länderna. Sortmaterial som är anpassat för svenska förhållanden är viktigt för svensk växtodlings lönsamhet och konkurrenskraft, inte minst när klimatet ändrar sig. Det kan också bidra till att göra jordbruket mer miljövänligt. Det är också skälet till att även förstärker SLU Grogrund, växtförädling för svenska förhållanden. Regeringen har tidigare inte följt den planerade budgeteringen, vilket riskerar att äventyra redan gjorda framsteg och investeringar. Därför lägger också ett förslag om att regeringen ska binda sig för en fortsättning av SLU Grogrund med en specificerad budget långt . tillskjuts till programmet Public Private Partnership for Prebreeding och lika mycket till förstärkning av SLU Grogrund. Sekretariat för synkronisering av forskning och behov En funktion med bas på SLU ska upprättas, som löpande kan tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket. Denna funktion ska även aktivt fånga upp behov i lantbruksnäringen och kanalisera dessa till forskarsamhället, så att nytta och träffsäkerhet av forskningsarbetet ökar. Det gäller för både produktion och miljö och i synnerhet synergieffekter mellan dessa. avsätts för ändamålet. Särskild miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar i jordbruket Ändamålsenlighet, funktion och förvaltningslagens krav på proportionalitet ska vara säkerställda i de krav som ställs på jordbruk. Därför läggs för att få till stånd en centraliserad miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar inom jordbruksnäringarna. Åkermarksinventering, samt uppföljning biologiska bekämpningsmedels spridning Övervakning av den intensivt brukade jordbruksmarken kommer att ge tidig information om avgörande miljö- och odlingsparametrar som är viktiga både ur ett miljöperspektiv och ur ett produktionsperspektiv. Det ger ett gott underlag både till åtgärder på kort sikt såväl som till den framtida miljö- och jordbrukspolitiken. Sådan information saknas . Det gäller även för organismer som används som biologiska bekämpningsmedel. De kan potentiellt sprida sig från den plats där de används, ut i miljön och orsaka skada på biologisk mångfald. För att bygga upp kunskap om dessa organismers spridning och effekter behövs ett uppföljningsprogram. tillförs och för åkermarksinventering, samt 5 miljoner under samtliga , för uppföljningsprogram för organismer som används som biologiska bekämpningsmedel. Pilotprojekt för avbytartjänst inom jordbruket Djurhållning inom jordbruket är ett arbete som aldrig tar paus. Djuren måste ses efter och ofta måste flera olika arbetsmoment göras, inte minst inom mjölkproduktionen. Mycket av verksamheten bedrivs i små företag där ägarna själva arbetar med djuren. Var tionde djurhållare har aldrig ledigt, andra tar mycket lite ledigt. De anser sig inte ha råd på grund av näringens låga lönsamhet. Eftersom den låga lönsamheten till stor del beror av politiska beslut, har politiken en skyldighet att möjliggöra socialt hållbara villkor. Utökade möjligheter till ledighet skulle göra arbetet mer socialt hållbart och attraktivt för ungdomar, samt att det skulle underlätta kompetensutveckling och rekrytering av kvinnor till jordbruket. föreslår en utredning av hur statssubventionering av avbytartjänst hos djurhållare inom jordbruket bäst kan göras. I väntan på utredningen föreslås ett pilotprojekt i och . Till detta anslås 20 miljoner . Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Sekretariat för synkronisering av forskning och behov Särskild miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar i jordbruket Pilotprojekt för avbytartjänst inom jordbruket. Uppföljning biologiska bekämpningsmedels spridning En ökning av anslaget med under den kommande budgetperioden föreslås. Främsta skälet till ökningen är att öka insatser för aktiv skogsskötsel. 1:2 Insatser för skogsbruket En ökning av anslaget med under den kommande budgetperioden föreslås. Främsta skälet till ökningen är att öka insatser för aktiv skogsskötsel. 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder En ökning av anslaget med 12, 10 respektive föreslås. Det ökade anslaget ska finansiera en rikstäckande översyn av våra svenska djurparker samt mer forskning på alternativa bedövningsmetoder för grisar inför slakt, under hela budgetperioden. 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. En ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden föreslås. Flera av rovdjursstammarna är stora liksom den ökande förekomsten av säl, och skadorna kan därför förväntas vara högre än regeringens anslag. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk En ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden föreslås. har en utmärkt potential att bygga ett hållbart och omfattande vattenbruk och anslaget är tänkt att stärka aktörer inom branschen. Anslaget får med fördel prioritera stöd till fiskodling i näringsfattiga vatten. En ökning av anslaget med 20, 60 respektive föreslås. Ökningen syftar till att säkra den svenska livsmedelsstrategin. 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket En ökning av anslaget med och för de två därpå följande åren föreslås. Det ökade anslaget är dels tänkt att möjliggöra fler utvecklingsprojekt som ligger nära tillämpning och kan bidra till kostnadseffektivt uppfyllande av miljömålen och dels till att säkra en kontinuitet för gödselgasstödet, så att tillräcklig planeringshorisont finns för att möjliggöra investeringar. 1:22 Främjande av rennäringen m.m. En ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden föreslås. Skador från rovdjur för renägare är betydligt större än vad som tidigare funnits kunskap om och därför behöver anslaget förstärkas. Utöver detta anslås , till en utredning av konsekvenserna av Girjasdomen. En ökning av anslaget med under den kommande budgetperioden föreslås, vilket bland annat stärker forskningen kopplat till de areella näringarna. De anslagna medlen ska bland annat gå till forskning om produktionshöjande åtgärder i skog, samt till utveckling av skogsbaserad bioekonomi. ska användas till utbildning av fler lantbruksveterinärer. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning En ökning av anslaget med under den kommande budgetperioden föreslås, vilket stärker forskningen kopplat till de areella näringarna. De anslagna medlen ska bland annat gå till forskning om produktionshöjande åtgärder i skog, samt till utveckling av skogsbaserad bioekonomi. 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter föreslås till ytterligare nedsättning av slakteriavgifter, som en beredskap för att mildra effekterna av det nya avgiftssystemet för näringsgrenar som drabbas hårdast. anslås för kommande budgetperiod. Anslaget innebär ett årligt stöd på per mjölkko och är en kompensation för det högre kostnadsläge som råder i beroende på beteskravet. Det nordiska samarbetet förstärks med för att skapa möjligheter för framtida användning av genomredigering inom nordisk växtodling. Anslaget ska finansiera framtagandet av växter för nordiska förhållanden genom ett nordiskt public private partnership-projekt för prebreeding, däribland metodutveckling för genomredigering. anslås för och 14 miljoner för respektive 2023. Anslaget ska användas till att övervaka viktiga miljö- och odlingsparametrar i den intensivt brukade jordbruksmarken. 99:5 Sekretariat för synkronisering av forskning och behov anslås till ett sekretariat som ska fungera som en länk mellan forskning och tillämpning inom jordbrukets område. Sekretariatet ska löpande tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket. Det ska även aktivt fånga upp behov i lantbruksnäringen och kanalisera dessa till forskarsamhället. 99:6 Särskild miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar i jordbruket anslås för att upprätta en särskild miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar i jordbruket. Den ska med djupare kännedom om jordbrukets förutsättningar garantera rimliga avvägningar, proportionerliga beslut och lika behandling. 99:7 Pilotprojekt för avbytartjänst inom jordbruket anslås, till ett pilotprojekt för subventionerad avbytartjänst för djurhållare i och . Det ska bidra till en mer socialt hållbar arbetssituation och större attraktivitet för näringen. extra anslås för att säkerställa en tillräcklig budget för SLU Grogrunds växtförädlingsprojekt för svenska förhållanden. 99:9 Uppföljning biologiska bekämpningsmedels spridning anslås för att övervaka spridning och effekter av organismer som har använts som biologiska bekämpningsmedel.