mot · H8022217 · 2020-10-05 00:00:00 — En konkurrenskraftig svensk järnväg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en stärkt marknadspott för snabba åtgärder i syfte att stärka kapaciteten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör återta en betydande del av järnvägsunderhållet i egen regi samt därefter besluta om att Infranord likvideras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att administration bör ses över i syfte att minska onödig administration till förmån för ökade resurser till underhållsarbete i spåren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Sverigeförhandlingen bör avbrytas eller omförhandlas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträckan –bör byggas dubbelspårig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträckan –via bör byggas med dubbelspår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör byggas ut till fyrspårig järnväg sträckan –och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträckan –bör byggas om till dubbelspår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträckan –bör byggas om till dubbelspår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Norrbotniabanans utbyggnad sträckan –ska påbörjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en upprustning av Ostkustbanan med dubbelspår för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en upprustning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om godstrafikens behov av upprustade bansträckor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skogs- och gruvindustrins behov av nya järnvägsspår i bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av sänkta finansiella mål för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska sluta rikta svenska skattemedel via EU till andra länders infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontroller av anställdas arbetstider och fordonsunderhåll bör stärkas vid gränsöverskridande trafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid utredningar och beräkningar av höghastighetsjärnväg i bör den europeiska revisionsrättens rapport beaktas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör vara mer återhållsamt med att stödja medlemsstaternas höghastighetsjärnvägsprojekt och att regeringen mer utförligt bör följa utvecklingen av europeiskt höghastighetståg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansieringen på EU-nivå av det europeiska signalsystemet ERTMS bör ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten att transportera järnvägsvagnar med fartyg bör bibehållas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny förbindelse mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nattåg till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett arbete bör inledas för förbättrade järnvägskommunikationer mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett arbete bör inledas för förbättrade järnvägskommunikationer mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsningar på järnväg bör finansieras med direktanslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftigt stärka underhållet av det befintliga järnvägssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka underhållet av kontaktledningssystemet för att förhindra nedrivna kontaktledningar och andra fel på kontaktledningsnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera mer resurser till dubbelspårig järnväg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge bättre förutsättningar för regionala järnvägsnät och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ha en positiv grundsyn på olika regioners önskemål om nya stationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda kostnaden för alternativen , alternativt , på aktuella sträckningar innan beslut tas vid ombyggnation eller utbyggnad till fyrspår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja hastigheten på de sträckningar som är mest lämpliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med att få till stånd godståg med högre hastigheter än dagens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att möjliggöra längre och tyngre godståg bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska olyckor, stärka suicidprevention och prioritera förebyggande underhåll för att minimera risken för olyckor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om signalsystemet ATC och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skjuta upp implementeringen av ERTMS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska tågoperatörer bör kompenseras för de kostnader ett införande av ERTMS för med sig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler fasta kameror på strategiska ställen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att använda drönare som kompletterande åtgärd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att minska antalet obevakade plankorsningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att som rutin köra i siktfart vid misstänkt spårspring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för sabotage och hot mot järnvägssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet bör skärpas för olovlig vistelse i spårområde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffet för kopparstölder i järnvägsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att ersätta eller DNA-märka stöldbegärliga komponenter för att förebygga kopparstöld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte bör vara tillåtet att köra tåg med passagerare utan säkerhetsutbildad ombordpersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lokförare som bevittnat personpåkörning bör erhålla ersättning om ett prisbasbelopp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka intrångsskyddet till lokförare ombord på tåg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inhägning och säkerhetsklassning av bangårdar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta med kontroller av passagerare och gods vid gränsöverskridande tågtrafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad säkerhet för personal och passagerare på tåg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dieseldrivna lok/motorvagnar bör ersättas med annat mer miljövänligt bränsle och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prova vätgasdrivna motorvagnar i passagerartrafik på oelektrifierad sträcka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvecklingen av nya byggmetoder för järnväg bör öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvecklingen inom sektorn förarlösa tåg bör uppmuntras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvecklingen angående maglevtåg bör bevakas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvecklingen angående hyperloop bör bevakas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet utbildningsplatser inom järnvägssektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn gällande förbättring av mobiltäckningen längs järnvägsnätet bör göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av en nättjänst och applikation för godstransporter med tåg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör åläggas att öppna sitt bokningssystem för privata aktörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äldre och personer med funktionsnedsättning ska ha goda möjligheter till biljettinköp inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att museitrafik bör ges ökat stöd och bättre förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med digitalisering inom järnvägssektorn och tillkännager detta för regeringen. har stor betydelse i det svenska samhället, och järnvägen är en nödvändig och självklar del av infrastrukturen. Näringslivet och en stor del av befolkningen är beroende av ett väl fungerande järnvägsnät, där såväl gods som människor kommer till sin destination i rätt tid. Vår strategi för en konkurrenskraftig svensk järnväg sträcker sig dock inte enbart till järnvägen som transportmedel, eftersom vi menar att alla trafikslag bör vara inkluderande och tas med i en heltäckande transport- och infrastrukturplanering. För att vårt samhälle ska vara väl fungerande och hållbart måste rätt förutsättningar finnas för järnvägssystemet att samverka med övrig infrastruktur och andra trafikslag. Detta oavsett om det gäller leveranser av livsmedel, tunga transporter till den svenska gruvindustrin, posttransporter, regionala persontransporter eller en helt vanlig semesterresa. Även central myndighetsutövning och viktiga samhällsfunktioner är i stort behov av väl fungerande järnväg med tillhörande infrastruktur. Utöver järnvägssystemet och de övriga trafikslagens roll i samhället är digital infrastruktur av stor vikt. Digital infrastruktur ska planeras och samverka med infrastruktursatsningar och övriga trafikslag för att generera bästa möjliga samhällsnytta. är ett land med stora avstånd, stor andel arbetsför befolkning och många företag och industrier från norr till söder. är ett glesbefolkat land, vilket resulterat i att population och företag koncentrerats till de stora kommunikationsstråken genom . utgör en del av ryggraden i svensk infrastruktur och är därmed av stor betydelse för att möjliggöra transporter av både människor och varor. Befolkningen har ökat markant och därav även behovet av att resa och att frakta gods. Många företag koncentrerar sina verksamheter till större städer, varför arbetspendlingen har ökat. För att människor ska välja tåg, framför väg- eller flygtransporter, måste tåget vara pålitligt och framstå som ett attraktivt transportslag. Eftersom tåg minskar utsläpp och klimatpåverkan vore det önskvärt om tåg blev ett reellt alternativt transportsätt för fler människor samt för mer godstrafik. Människors behov av att resa med tåg skiljer sig markant beroende på var man bor, jobbar eller har sitt umgänge, men även vanliga fritidssysslor eller semestermål spelar stor roll i människors resmönster. Den lokala spårtrafiken som betjänar begränsade områden, samt pendeltåg och tunnelbana som trafikerar stadsområden, är exempel på transportsätt som är av stor betydelse i människors vardagspendlande. Även den regionala tågtrafiken utgör ett viktigt nät för de som pendlar till arbete och studier. Företagen och industrin är i stort behov av järnvägen som transportmedel. Förutom behov av att kunna ta sig till arbetet för arbetspendlare, behövs olika slags godstransporter för exempelvis den tunga gruvindustrin i norr, timmertransporter, posttransporter och livsmedel. För många företag och industrier är godstransporter via järnväg därmed av största betydelse. Det är därför av stor vikt att infrastrukturen är väl underhållen, samt att tågen avgår och ankommer enligt tidtabell. Det är även av vikt att logistiken runt omkring järnvägsinfrastrukturen håller hög standard, eftersom frakt på järnväg vanligen kräver omlastning på terminal för godsets fortsatta resa per lastbil eller fartyg. Oavsett internationella eller lokala godstransporter är hela handelskedjan beroende av att hela infrastruktursystemet, från produktion till slutlig leverans, fungerar. Svenska företag, arbetstillfällen, tillväxt samt ekonomi och välstånd i sin helhet är beroende av en väl fungerande järnväg. Tågresandet, liksom behovet av godstransporter, har ökat och trenden ser ut att hålla i sig. Det finns ett skriande behov av att bygga fler spår och sträckningar. Det finns även ett skriande behov av ökat underhåll, eftersom den befintliga infrastrukturen är kraftigt eftersatt på grund av bristande investeringar och underhåll . Även organiseringen av underhållet är i behov av omstrukturering. Svensk järnväg behöver i stort sett ökade resurser på alla områden. har mer medel fördelats till järnvägsunderhållet, men det är inte tillräckligt. I takt med den ökade järnvägstrafiken har även slitaget på anläggningen ökat, som underhållsinsatserna inte följt med i lika stor omfattning. För att möjliggöra ett ökat järnvägsresande behövs, utöver stärkt underhåll, även fler spår och ett större utbud av avgångar. behöver vara mer lyhört gällande regionernas önskemål om fler tågstationer för att öka resandeunderlaget. Dessutom finns behov av fler moderna tåg som lockar fler att välja tåg framför bil, vilket inte minst märks i . Oavsett hur stora resurser som kommer att tilldelas järnvägen så är styrning och organisering av dessa resurser av yttersta vikt för att varje skattekrona ska nyttjas så effektivt som möjligt och för att nå den höga standard på järnvägen som svenska skattebetalare kan förvänta sig. Långsiktiga beslut gällande infrastrukturplaneringen i form av Sverigeförhandlingen måste vara realistiska och väl förankrade. Vi anser att prioriteringar i den befintliga järnvägsinfrastrukturen är bättre än satsningar på megaprojekt med tveksam samhällsekonomisk lönsamhet som ska stå färdiga om 20–och som dessutom är i behov av lånefinansiering. Konkurrens är positivt för lägre priser, bättre kvalitet och service. Konkurrensen ska dock vara sund, och förhållanden bör skapas som i största möjliga mån ger likvärdiga villkor för företag och aktörer inom samma bransch eller sektor. Vissa samhällsnyttiga funktioner bör dock inte vara konkurrensutsatta utan drivas i offentlig regi. Konkurrensförhållanden inom järnvägssektorn sker dock, generellt sett, inte enligt gängse praxis på grund av att vissa delar eller bansträckor inte är lika lönsamma. har sträckorna fortfarande en viktig samhällsfunktion. Om fri och sund konkurrens ska råda bör därmed flera parametrar räknas in i upphandlingen. Höghastighetståg är inget negativt i sig. De kan ha många fördelar, men Sverigeförhandlingen är inte ekonomiskt förankrad utan behöver lånefinansieras. Kalkylerna är osäkra och kostnaderna tränger dessutom undan övrigt underhåll och övriga investeringar. Det är av större vikt att den svenska befolkningen kan förlita sig på att tågen kommer än tvingas vänta för att kunna transportera sig till jobbet – och då bara på det nybyggda nätet. Förseningar skapar stora kostnader för privatpersoner, företag och för samhället i sin helhet. har inte råd att vara utan en välfungerande befintlig järnväg. Den befintliga så kallade marknadspotten/näringslivspotten för investeringar ska stärkas utöver den ordinarie budgetramen. Marknadspotten, som ges mandat att använda, syftar till att snabbt kunna nyttjas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. 2 Förstatligande av underhållet Det är önskvärt med en mer sammanhållen underhållskedja för det svenska järnvägsnätet, och staten bör, genom , återta en betydande del av underhållet. En väsentlig del av befintliga underhållskontrakt som ligger på andra entreprenörer bör därmed återgå till när tiden för avtalen löper ut. bör det finnas verksamhet kvar i privat regi. Att kunna jämföra statlig och privat verksamhet ger bättre kostnadskontroll, minskar risken för att statens verksamhet blir omotiverat fördyrad och möjligheten till ökad effektivitet och nya innovationer kvarstår. Det är också tveksamt om är rustade att ta över all underhållsverksamhet efter sammanslagningen mellan , då tappat kompetens samt avvecklat sin organisation för eget underhåll. Infranord AB:s underhållsverksamhet bör uppgå i , och företaget bör därefter likvideras, staten bör inte ha egen verksamhet som ett av staten ägt bolag konkurrerar med privata bolag. Med underhåll i egen regi stärks kompetensen inom , vilket är gynnsamt ur flera perspektiv, bland annat är hög egen kompetens bra vid avtalsskrivning. Staten får genom bättre kontroll och rådighet över anläggningen och en del kostsam administration och kostsamt upphandlingsförfarande undviks. Problemet med bristfällig kontraktsskrivning minskar och behovet av avtalsuppföljning och kontroller minskar. 3 Minskad administration inom Minskad administration är nödvändig och ger mer resurser till direkta underhållsinsatser. Vi anser att bör se över sin administration i syfte att förbättra punktligheten, stärka underhållet och få bättre kontroll på järnvägsanläggningen. behöver göra en översyn i syfte att frigöra mer resurser till arbete i spåret. har ökat antalet anställda med , vilket vi ser som otillfredsställande, och en översyn i syfte att minska antalet anställda måste ske. En sådan process sker nu i inom där administrativ personal skall minskas för att få mer resurser till underhåll i spåret. Sverigeförhandlingen handlar om avtal mellan kommuner, regioner och staten rörande höghastighetståg, bostäder och anslutande infrastruktur. har varit skeptiska till denna satsning . Vi motionerade /17 i denna fråga, eftersom redan då var i skriande behov av investeringar i den befintliga infrastrukturen gällande flaskhalsar och underhåll. Vi är kritiska till att koppla infrastruktursatsningar till bostadsbyggande, vilket i sin tur är kopplat till ett behov som uppstått på grund av en enorm invandring till . Det är orimligt att satsa på höghastighetståg och därmed minska utrymmet för andra viktiga investeringar inom järnvägssektor, vägtrafik, flyg och sjöfart – både regionalt och nationellt. Sverigeförhandlingen måste avbrytas eller omförhandlas. fattade beslutet att skulle vara dubbelspårig. Denna utbyggnad har inte färdigställts, trots att har gått och enkelspåren märkbart minskar kapaciteten. De sista flaskhalsarna måste byggas bort. Därför är det glädjande att sträckan –nu kommer att börja byggas och stå färdigställd preliminärt . Dock kvarstår sträckan –, vilken också måste prioriteras för att öka kapaciteten. På denna sträckan måste stor hänsyn tas till kommande trafikbehov när hamnbassängen i byggs. Därför behöver minst två eller möjligen tre spår till förläggas här, vilket blir marginellt dyrare vid byggnation, men avsevärt mycket kostsammare ifall ytterligare en ny tunnel ska gjutas under vatten . En tidigareläggning av projektet via ska prioriteras. Med en utbyggnad till dubbelspår, och kraftigt höjd standard, kan sträckan avlasta motorvägen från den intensiva busstrafik som med några minuters intervall trafikerar motorvägen med dubbeldäckare i högtrafik. Det finns ett stort behov av fyrspår på –, och en byggstart finns medtagen i den nationella planen 2018–2029. Sträckan –byggs nu och beräknas vara klar , men även fyrspår –måste prioriteras högre än vad som planen föreskriver. Med den planerade byggtiden är projektet klart först –39. bedöms på denna sträcka ha nått sitt kapacitetstak, och att påskynda byggnationen måste vara ett av de högst prioriterade projekten för . –är ett av landets hårdast trafikerade enkelspår och utgör därmed en extremt störningskänslig sträcka. Störningar på denna sträcka påverkar inte bara Blekinge kustbana, utan sprider sig även till den hårt trafikerade samt till övriga Skånebanan väster om , vilken även den utgörs av enkelspår. Sträckan –är i behov av dubbelspår omgående. Det är väl investerade pengar att rusta upp de knappt tre milen och öka banans hastighet till /h och därmed möta Skånetrafikens önskemål om att köra snabbare tåg. Sträckan mellan och är enkelspårig och har i princip nått taket för sin kapacitet. Projektet finns med som ett av de projekt som vill prioritera om deras anslag för investeringar skulle öka . För att klara av framtida kapacitetsökning behöver banan byggas ut till dubbelspår och detta bör påbörjas . Norrbotniabanan bör färdigställas i hela sin sträckning möjligt. I nationella plan finns bara sträckan –med, men för att färdigställa Norrbotniabanan krävs det att även sträckan –byggs. Området där Norrbotniabanan passerar är expansivt, och behovet av bättre lokala transporter har ökat och kommer att öka markant. För att maximera nyttan för långväga transporter söderut för såväl gods som passagerare vid behöver man dock se till helheten och inkludera Ostkustbanans utbyggnad, då denna utgör en flaskhals för /Norrbotniabanan. En av landets mest underutvecklade järnvägssträckningar, sett till transportbehovet, får Ostkustbanan anses vara. Trots att med svenska mått är tämligen tätbefolkad, och trots en stark och tung industri med främst stål och skogsråvara, präglas Ostkustbanan generellt av låg kapacitet, standard och hastighet. En utbyggnad av dubbelspår på sträckningen –med sth /h beräknas halvera restiderna och mer än fyrdubbla kapaciteten, vilket gagnar såväl passagerartrafiken som godstrafiken. Dessutom kommer /Norrbotniabanan kunna nyttjas bättre när den flaskhals som Ostkustbanan utgör försvinner. Till exempel beräknas sträckan –, som tar upp emot , få kortad restid med dubbelspår och /h. Färdtid på sträckan –, som tar , kommer istället att ta . En snar utbyggnad till dubbelspår avsedda för /h längs Ostkustbanans hela sträckning behövs. sträcker sig ursprungligen från till och möjliggör gods- och persontransporter i norra inland. Flera olika typer av gods transporteras via banan, men huvuddelen utgörs av produkter från skogsindustrin. är även viktig för turismen i många kommuner. ökade turisttrafiken kraftigt, och fem nyinköpta tåg som kan köras på HVO-bränsle kommer att trafikera banan. Det borde finnas möjlighet att öka det regionala resandet.