mot · H7023600 · 2020-04-27 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:114 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 2 Förslag till riksdagsbeslut 4 Den nya lagen om svensk vapenexport 5.2 Krigförande länder i 6.1 Den feministiska utrikespolitiken 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att genomföra en grundlig utvärdering av det förändrade regelverket efter att det trätt i kraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i kommande skrivelser om strategisk exportkontroll bör redovisa enligt vilken lag exporttillståndet har beviljats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera utvecklingen i och agera för att svenska vapen inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller skapar instabilitet i regionen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all vapenexport till de länder som deltar militärt i kriget i , följdleveranser inkluderat, bör upphöra omgående och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt bör ta initiativ i EU och FN för ett internationellt vapenembargo mot samtliga krigförande länder i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur import av krigsmateriel ska genomföras i överenstämmelse med regelverket för export och tillkännager detta för regeringen. vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt arbetar för fred och nedrustning samt ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. har alla möjligheter att vara en sådan röst men då krävs det att vi slutar beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Om vi inte gör det är vi inte trovärdiga i vårt arbete för mänskliga rättigheter, nedrustning, fred och jämställdhet. Regeringens skrivelse 2019/20:114 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden visar att den svenska vapenexporten ökade och att svenska företag exporterade krigsmateriel till ett värde av . Om man ser på den svenska vapenexporten ur ett längre perspektiv visar en sammanställning av Svenska Freds att var vapenexporten mer än fem gånger så stor jämfört med . Bland köparna av svenska vapen återfinns en lång rad diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Vi återfinner även länder som tar stora steg tillbaka i sin demokratiutveckling och där vi ser att våld och förföljelse av minoriteter och politisk opposition ökar. Dubbelmoralen i svensk vapenexport blir tydligast i vapenexporten till de stater som krigar i . som regeringen talar om vikten av demokrati, fred och kvinnors rättigheter beväpnar krigförande diktaturer som systematiskt kränker kvinnors rättigheter och bombar det jemenitiska folket. kommer inte med trovärdighet att vara en röst för mänskliga rättigheter någonstans på jorden så länge denna vapenexport fortsätter. mål är tydligt. Vi vill se en värld i fred, utan vapen. Därför menar vi att vapenexport helt ska avvecklas. 4 Den nya lagen om svensk vapenexport Regeringen fick 2011 i uppdrag att ta fram ett förslag till en ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater. Först , , trädde den nya lagstiftningen i kraft. det tog för regeringen att arbeta fram en ny lagstiftning exporterade krigsmateriel till icke-demokratier för . När behandlade propositionen var det enda parti som ville ha ett absolut förbud av export av krigsmateriel till diktaturer, stater som kränker mänskliga rättigheter och krigförande stater. Skrivelsen 2019/20:114 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden är den första statistiska samanställningen som redogör för med det nya regelverket som både innehåller ett nytt demokratikriterium och ett skärpt kriterium för mänskliga rättigheter. Skrivelsen ger oss därmed en möjlighet att se vilken effekt den nya lagstiftningen har haft. Underlaget innehåller mer information än , vilket anser är mycket positivt eftersom det ökar transparensen och öppenheten krig vapenexporten. Att den svenska exporten ökar med nära en tredjedel till odemokratiska stater visar dock på att lagstiftningen har varit helt tandlös när det gäller att sätta stopp för export till diktaturer och andra länder med omfattande demokratiska brister. Den nya lagstiftningen har framför allt två stora luckor. Den första handlar om att det nya regelverket bara gäller tillstånd för nya affärer som ingåtts efter . Alla affärer som anses ha en koppling till affärer som beviljades innan demokratikriteriet trädde i kraft kan klassas som s.k. följdleverans och därmed undkomma den nya prövningen. Följdleveranser kan handla om reservdelar, ammunition eller helt nya system av samma typ som tidigare levererats. Följdleveranser har ingen tidsgräns utan kan fortsätta hur länge som helst. Det pågår exempelvis följdleveranser till system som ursprungligen levererades från för 30–. Följdleveranser har länge varit ett av de största kryphålen i den svenska vapenexportregleringen och den innebär att exporten kan fortsätta trots att inga nya affärer tillåts. Statistiken visar att andelen vapenexport till icke-demokratier ökade under det första med demokratikriterium. Från till enligt Svenska Freds. Det är därmed uppenbart att en lagstiftning som inte inkluderar följdleveranser blir verkningslös om syftet är att sluta exportera vapen till krigförande och icke-demokratiska stater. Den andra luckan i den nya lagstiftningen är att den inte innebär ett stopp av export till icke-demokratiska stater, utan brister i den demokratiska statusen ska enbart påverka bedömningen och utgöra ”hinder” för export. Om det sedan anses finnas ”avsevärda nationella försvars- eller säkerhetspolitiska intressen” kan export ändå beviljas. Ställningstagandet att inte stödja och legitimera odemokratiska och förtryckande regimer kan därmed åsidosättas om andra intressen anses väga tyngre i bedömningen. Statistiken innehåller därför exempel på tillstånd för helt nya affärer till icke-demokratier som har beslutats efter det att den nya lagstiftningen trädde i kraft. Hur dessa avvägningar har gjorts finns det ingen information kring. Vi vet därmed inte vilka intressen som ligger bakom besluten om att ingå nya affärer med icke-demokratiska stater. anser att det är under all kritik att den lagstiftning som det tog att arbeta fram inte verkar ha bidragit till en minskning av svensk vapenexport till krigförande och odemokratiska länder som syftet var, utan snarare tvärtom. Regeringen bör få i uppdrag att genomföra en grundlig utvärdering av det förändrade regelverket efter att det trätt i kraft. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. anser också att transparensen kring vilken lagstiftning som besluten om export lutar sig mot måste säkerställas. I kommande skrivelser om strategisk exportkontroll bör regeringen redovisa enligt vilken lag exporttillståndet har beviljats. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. tog 58 länder samt EU emot leveranser av krigsmateriel från . Värdet på krigsmaterielexporten ökade från strax 2018 till . Exportvärdet ökade därmed med jämfört med föregående år. har även antalet företag, myndigheter och privatpersoner med tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel ökat . Det i särklass största mottagarlandet för svensk krigsmateriel var, i likhet med de två föregående åren, . Efter följer , , och . Nära en tredjedel, , av den totala exporten av krigsmateriel 2019 gick till länder som klassas som ofria eller delvis ofria enligt det politiskt obundna forskningsinstitutet rankning av politiska och medborgerliga rättigheter runt om i världen. Det betyder att nära en tredjedel av den svenska vapenexporten gick till länder som vi vanligtvis kallar icke-demokratier, såsom , , , , , , , och . Dessutom gick av exporten till länder som klassas som ofria, det som brukar kallas auktoritära regimer eller diktaturer. tillträdde högerpopulisten presidentposten i . Bolsonaros regering har fler militärer som ministrar än den regering som landet hade under militärstyret efter kuppen . Sedan han tillträdde har Bolsonaro hunnit legalisera vapeninnehav, öppna upp för exploatering av skyddade områden i regnskogarna i och flytta i till . Han har avsagt sig värdskap för och tydligt profilerat sig som klimatskeptiker. Bolsonaro har även deklarerat att han inte tror på coronaviruset och har därmed inte vidtagit några åtgärder för att motverka smittspridningen. Sedan han tillträdde som president har vi sett ökade kränkningar av mänskliga rättigheter, inskränkta friheter och krympande demokrati. Människorättsaktivister, hbtq-personer och oppositionella politiker har tvingats lämna landet på grund av dödshot som riskerar att verkställas. har varit det land som exporterade mest vapen till. Det svensk-brasilianska kontraktet om stridsflygplanet knyter och regeringar till varandra för ett ömsesidigt beroende. Man har varit mycket aktiv för att få igenom denna affär och hjälpt med det. Man har gått i god för hela som har fått i lån för att kunna ha råd att köpa JAS-planen och även vapen från och . är mycket kritiskt till regeringens stöd till affären, och i ljuset av utvecklingen i menar vi att regeringen nu måste bevaka den fortsatta affären noga. Det finns stora risker att svenska vapen kommer att användas för att kränka mänskliga rättigheter och skapa instabilitet i . Regeringen bör utvärdera utvecklingen i och agera för att svenska vapen inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller skapar instabilitet i regionen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.2 Krigförande länder i inledde en militärallians, under ledning av , flyganfall mot huthirebellerna i , vilka i sin tur får stöd från ärkefiende . Kriget i pågår fortfarande och beskrivs som en av världens värsta humanitära kriser. Över 22 miljoner människor behöver humanitärt stöd, och fler än 3 miljoner befinner sig på flykt i landet. 85 000 barn tros ha dött av svält. Den koalition som strider mot huthirebellerna i består, utöver , av , , , , , , och . har under bombningarna av exporterat vapen till sex av staterna som deltar i koalitionen. Bland mottagarna av exporten 2019 finns fem av de stridande parterna med, nämligen , , , och . som kriget har pågått har svensk krigsmateriel till ett värde av tillåtits exporteras till de stridande parterna i , 1,5 miljarder . Samtliga av de länder som deltar i kriget i och som mottar svenska vapen är att betrakta som auktoritära stater som bryter mot de mänskliga rättigheterna. Länderna deltar även uppenbarligen i en väpnad konflikt. De uppfyller därmed samtliga kriterier för att inte beviljas export av svensk krigsmateriel. I regeringsöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, ingår det även en uppgörelse som innebär att de fyra partiernas principiella inställning är att inte godkänna vapenexportaffärer till icke-demokratiska länder som deltar militärt i så länge konflikten pågår. () uppger att inga nya affärer till och har beviljats respektive 2017 men trots allt detta fortsätter den svenska vapenexporten till dessa länder genom följdleveranser. har ISP även godkänt att ett samarbetsavtal ingås mellan ett svenskt vapenföretag och en aktör i . Det svenska företaget är troligtvis , som 2017 öppnade en produktionsanläggning i landet. Saabs radar- och stridsledningssystem Globaleye står för den stora exporten till den krigande diktaturen . Om inte regeringen tar tydlig ställning för ett totalstopp till kommer en omfattande export med stor säkerhet att fortsätta och sannolikt . Att fortsätter att förse odemokratiska och krigande stater med krigsmateriel är oetiskt och upprörande. Det finns möjligheter inom det svenska regelverket att säga nej till följdleveranser och dra tillbaka redan godkända vapenaffärer om det finns särskilda skäl för det. Det brutala krig som pågår i anser är ett tillräckligt starkt skäl. All vapenexport till de länder som deltar militärt i kriget i , följdleveranser inkluderat, bör upphöra omgående. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har antagit flera resolutioner med krav på vapenembargon mot de stater som ingår i den Saudiledda koalitionen, och enligt strider exporten av vapen till exempelvis mot EU:s egna regler. EU:s höga representant för utrikes- och säkerhetsfrågor har fått i uppdrag att ta fram ett förslag på vapenembargo. Beslutet är en tydlig signal till medlemsstaterna att sluta exportera vapen till . delar kravet i resolutionen och menar att regeringen bör stötta den höga representanten och agera i enlighet med rekommendation. Flera internationella organisationer, däribland svenska , arbetar för ett totalstopp av export av vapen till alla parter som krigar i . Arbetet har haft vissa framgångar i , och samt hos Demokraterna i . Tyvärr har inte den ställt sig bakom kravet. menar att det just nu är extra viktigt att ställer sig bakom kravet eftersom det skulle ge stöd till FN:s generalsekreterares upprop för vapenvila och fred i då alla resurser måste mobiliseras för att stoppa coronaviruset. bör skyndsamt ta initiativ i EU och FN för ett internationellt vapenembargo mot samtliga krigförande länder i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är ett av världens största och folkrikaste länder. Trots en växande medelklass domineras landet av stora klassklyftor och det hinduiska kastsystemet präglar fortfarande delar av samhället även om det officiellt är avskaffat. Hundratals miljoner människor lever i fattigdom i . dör minst 382 barn på grund av smutsigt vatten och dålig sanitet. Enligt är av ytvatten förorenat. Det beror främst på okontrollerade utsläpp av giftigt avfall från industriområdena. Även diskrimineringen mot kvinnor och flickor är djupt förankrad på alla nivåer i det indiska samhället. Våldet mot kvinnor och unga flickor är utbrett och trots att det är olagligt med barnäktenskap är de fortfarande vanligt förekommande. räknas som världens farligaste land att vara kvinna i, räknat efter bl.a. sexuella övergrepp, trafficking och sexuellt slaveri. Användandet av hemgift ökar också, vilket gör att flickor och unga kvinnor är kopplade till en ekonomisk skuld. drivs tusentals unga kvinnor till självmord efter att ha utsatts för tortyr och trakasserier kopplat till en obetald hemgift. Den demokratiska utvecklingen i går påtagligt åt fel håll under premiärminister . I takt med att hindunationalismen vunnit mark har intoleransen mot landets minoritetsgrupper och oliktänkande ökat. är ett av de minst utvecklade länderna i och präglas av stora inre oroligheter. Många islamistiska grupper har vuxit sig starka, bl.a. kontrolleras gränsområdet mot av talibaner och följare av . deltar i konflikten med drönare som också dödat många civila. Krigen mot terror har gjort rättssäkerheten i landet dålig. och ligger i väpnad konflikt med varandra, och exporterar vapen till båda sidor. Med få undantag har exporterat vapen till både och och har på så sätt bidragit till att göda konflikten i stället för att bidra till avspänning. Konflikten mellan och är en av de farligaste i världen eftersom båda parter har kärnvapen. Ett område som länderna strider om är Kashmir. Kashmir anses vara ett viktigt strategiskt område på grund av sina naturresurser. Flera av de stora floderna i både och har sin källa i Kashmir och kontrollen över vattenresurserna är viktig. Både och menar att de har rätt till hela Kashmir och betraktar varandra som ockupationsmakter. De avvisar även möjligheten att regionen ska få status som en självständig stat. har enligt olika källor uppemot en halv miljon soldater i Kashmir. Den indiska armén i Kashmir opererar efter andra regler än i resten av landet och har anklagats för att ha begått brott mot de mänskliga rättigheterna i området. president har, som borgmästare i , gjort sig känd som förespråkare av dödspatruller som ett viktigt vapen för att snabbt skipa rättvisa och bekämpa kriminalitet. I valrörelsen lovade han att döda 100 000 kriminella och dumpa kropparna i . Polisen och medborgargarden uppges ha skjutit tiotusentals misstänka brottslingar sedan Duterte kom till makten. hotas den politiska oppositionen. Bland annat har oppositionspolitikern , som kritiserat Duterte och hans metoder, hotats till livet och tvingats avgå som ordförande i kommissionen för mänskliga rättigheter. rapporterade om att Duterte har givit order om att personer som bryter mot det utegångsförbud som råder på grund av coronaviruset ska skjutas. Han har även gjort inskränkningar i pressfriheten för de medier som kritiserar honom. är tillsammans med bl.a. , , och ett av de 26 länder som prioriteras i regeringens exportstrategi. Näringsminister har, liksom andra företrädare för den , hävdat att handel med och investeringar i dessa repressiva och odemokratiska stater är nödvändigt för att främja utvecklingen i länderna. Detta verkar enligt regeringens synsätt även gälla när handeln består av vapenexport. När näringsminister (S) besökte 2016 var ett av de företag som ingick i delegationen. vill köpa tolv nya stridsflygplan. Det handlar om en mångmiljardaffär som många vapentillverkare tävlar om, varav är en. När regeringen besöker land efter land som begår kraftiga brott mot de mänskliga rättigheterna och/eller är rena diktaturer i syfte att få dem att köpa svenska vapen agerar den rakt emot det regelverk som reglerar exporten av krigsmateriel och i strid med politik för global utveckling och Agenda 2030. är mycket kritiskt mot regeringens stöd till export av krigsmateriel. Vi menar att regeringens exportfrämjande inte bör inkludera export av krigsmateriel över huvud taget. I synnerhet bör främjandet inte riktas mot diktaturer och krigförande stater, i strid med regelverket för export av krigsmateriel, politiken för global utveckling och Agenda 2030. 6.1 Den feministiska utrikespolitiken Regeringens uttalade feministiska utrikespolitik krockar även den med den svenska vapenexporten. I krig och i katastrofer är det kvinnor och barn som är de mest utsatta och de som drabbas hårdast. Ojämlikhet mellan män och kvinnor förstärks när ett land drabbas av en konflikt och kvinnor stängs oftast ute från beslutsfattande processer. I krig och konflikter ökar antalet barnäktenskap, det sexuella våldet och mödradödligheten. Kvinnor och barn på flykt är i stor risk för att bli utsatta för våldtäkter och sexuellt slaveri. Hushållen med en kvinna som ensam ansvarig för familjen blir fler under en kris, vilket gör att den ekonomiska sårbarheten ökar. Risken för att kvinnorna då blir tvingade att ta underbetalda arbeten eller att prostituera sig blir större. Efter konflikten lever våldet och utsattheten kvar för kvinnor och barn som kvinnor har svårt att få sin röst hörd i freds- och återuppbyggnadsprocessen. Många politiska ledare i hårt drabbade länder väljer att investera pengar i vapen och annan krigsmateriel i stället för att investera i sjukvård, utbildning och andra insatser som kan leda till minskad fattigdom och utsatthet. Vapenexporten bidrar därmed till att hämma samhällsutveckling, och det är i första hand kvinnor och barn som blir lidande när ett land väljer bort välfärdssatsningar till förmån för vapen. Det går att helt stoppa vapenexporten till ett land om den politiska viljan finns, det är ett exempel på. stoppade all vapenexport till på grund av landets militära offensiv mot . I debatten låter det ofta som att det inte finns någon möjlighet att påverka affärerna, men sanningen är att ISP har flera olika möjligheter att stoppa vapenaffärer eller hänskjuta prövningen till regeringen som i slutändan alltid har ansvaret för den svenska vapenexporten. När angrep det kurdiskdominerade området Rojava i nordöstra fördömde EU agerande på svenskt initiativ. var inte EU-länderna beredda att gå lika långt i åtgärderna mot som den svenska och regeringen förespråkade. I stället för ett vapenembargo mot enades man i EU om att rekommendera sina medlemsländer att se över sin militära export. Några länder, inklusive , stoppade sin vapenexport till som andra länder fortsatte sin. militära aktioner i pågår alltjämt och den humanitära katastrofen är total. bör därför verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Även om menar att det svenska regelverket för tillståndsgivning av export av krigsmateriel har många brister och är för tillåtande finns i detta i alla fall ett gediget och genomarbetat regelverk. När det gäller importen av krigsmateriel till finns det inte någon liknande reglering. innebär import både ett stöd till det exporterande landets krigsmaterielindustri och en legitimering av landets regim. I regeringens direktiv till utredningen som hade till uppgift att ta fram den nya vapenexportlagstiftningen saknades uppdrag om att utreda hur import av krigsmateriel ska ske i överensstämmelse med de regler som gäller för exporten. menar att detta är en brist och att ett utredningsuppdrag därmed kvarstår. Regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur import av krigsmateriel ska ske i överenstämmelse med regelverket för export. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.