mot · H8023530 · 2020-10-06 00:00:00 — Men smittspridningen får inte bli en ursäkt för att bereda mark åt auktoritära styren och underminera demokratin och de framsteg som har gjorts runt om i världen. Det är nu än viktigare att insatser fokuseras på att stödja de mest utsatta och stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter genom stöd till lokala aktörer och civilsamhället. Svältkatastrofer, krig och konflikter har gjort att fler människor än på många decennier nu är på flykt. har tagit ett mycket stort ansvar för att hjälpa människor som flytt till tryggheten i vårt land. Att antalet människor som kommer till nu har minskat betyder dock inte att flyktingsituationen i världen har förbättrats. måste därför omfördela än mer biståndsmedel för att möta de stora humanitära behov som finns i vår omvärld. måste vi klara att det långsiktiga utvecklingsbiståndet, som motverkar att kris och konflikt uppstår, inte dräneras. Det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ bör fokuseras och i större utsträckning samlas hos de organ som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, såsom UNHCR, WFP och . Förtrycket av religiösa och etniska minoriteter ökar och människors religionsfrihet kränks. är kristna bland de allra mest utsatta grupperna i världen, med omfattande förföljelse i och delar av och . bör i internationella sammanhang arbeta för att värna utsatta minoriteter. Kriget i går förhoppningsvis mot sitt slut och IS har pressats tillbaka. Men konflikterna och utmaningarna är fortfarande många. Flera länder med olika geopolitiska intressen spelar en betydande roll och riskerar att försvåra strävan mot att uppnå en långsiktig fred. Flera försök i att anta resolutioner mot den syriska regimen har dessvärre blockerats av och . Islamiska statens brutala frammarsch och skräckvälde samt den syriska regimens grymma kemvapenattacker mot civilbefolkningen har tydligt visat upp ett världssamfund som varit handlingsförlamat på grund av vetorätten i . Detta har bl.a. gjort att säkerhetsrådet inte förmått agera för att stoppa folkmordet på kristna minoriteter, (kaldéer/syrianer/assyrier och yazidier) och andra etnoreligiösa grupper i . bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas. Vi kan inte stillatigande acceptera att säkerhetsrådet inte tar sitt ansvar för att upprätthålla fred och säkerhet. För att de människor som fallit offer för terrorismen ska kunna återfå en framtidstro, ett hopp om att morgondagen är ljusare än gårdagen, krävs att de terrorister som ödelagt oskyldiga människors liv ställs inför rätta. Detta kan endast ske om världssamfundet gemensamt agerar och utkräver ansvar från både de länder och de individer som varit ansvariga för massakern. förespråkar inrättandet av en särskild tribunal för IS-brott för att döma de skyldiga och skipa rättvisa. Detta har gjorts i andra fall, t.ex. i där Iraqi Special Tribunal (IST) upprättades för att utreda och döma de ansvariga för regims brott mot mänskligheten. En motsvarande lösning måste till för terrorismen i offer. Vi lever i en allt mer orolig värld. tvingas vända blickarna alltmer mot och för att hantera att vinner mark i förhållande till . Det säkerhetspolitiska läget i är fortsatt svårt, även om ljusglimtar finns och nya konflikter som den i /utspelas med auktoritära regimer som och i bakgrunden. Utvecklingen försämrar också säkerheten i . I vårt absoluta närområde ser vi hur utövar aggressionen mot sina grannländer som det råder stor osäkerhet om hur landet kommer agera i med anledning av protesterna för demokrati och mot regimen. I det instabila läge som råder krävs betydligt mer av internationell samverkan. bör prioritera insatser som bekämpar det fruktansvärda som människor flyr ifrån. Det är därför av stor vikt att kan ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser inom ramen för Nato, FN, EU och . har som beskrivits ovan en rad förslag på satsningar inom jobb, familj, välfärd och äldre. Det handlar om både skattesänkningar och utgiftsökningar. Men vi måste också ta ansvar för statens finanser nu och på lång sikt. Därför förstärker statsbudgeten genom både utgiftsminskningar och inkomstförstärkningar. I tabellen nedan finns en sammanställning av större budgetförstärkningar. Tabell 8 Urval av finansiering budget 2021 Utbyggnad byggsubventioner och energieffektivisering Temporärt sänkt arbetsgivaravgift för 19–23-åringar (till förmån för eget förslag) Temporärt jobbskatteavdrag (till förmån för eget förslag) Skattereduktion för förvärvsinkomster (till förmån för eget förslag) Införande av tidsgräns i sjukförsäkringen Höjd lånedel istället för bidragsdel i studiemedel Höjd skatt på alkohol och tobak Neddragningar inom utgiftsområde 20 Höjd fordonsskatt på gamla bilar Nej till skattenedsättning i vissa kommuner anser att bostadsbyggande främjas genom regelförenklingar, lagmässiga reformer samt åtgärder för att fler ska kunna efterfråga nya bostäder, inte byggsubventioner till byggherrar som visat sig vara ineffektiva och snedvridande. Vi säger därför nej till regeringens utökade byggsubventioner och energieffektivisering. Dock genomför vi en egen satsning på trygghetsskapande åtgärder i den fysiska miljön och på stöd till äldreboenden. Enligt studier riskerar högre a‑kassenivåer att cementera och spä på arbetslösheten och hämma den ekonomiska återhämtningen, vilket varken är bra för de arbetslösa eller för svensk ekonomi. säger därför nej till en förlängning av de förhöjda nivåerna i a‑kassan, men inte till de mer generösa kvalificeringsreglerna. Temporärt sänkt arbetsgivaravgift för 19–23-åringar De sänkta arbetsgivaravgifterna för unga är en trubbig reform för att få fler i jobb, då det träffar en liten del av de arbetslösa och främst går till personer med jobb. säger därför nej till reformen och satsar istället på breda arbetsgivarsänkningar för alla som nyanställer. anser att det jobbskatteavdrag som finns i regeringens budgetproposition är illa utformat och inte ger de drivkrafter till arbete och det stöd till konjunkturen som det skulle kunna om det betalades ut tidigare. Vi prioriterar därför vår egen breda skattesänkning för alla, med dubbelt så stor sänkning för de med inkomst av arbete eller pension jämfört med de med försäkringsinkomster. prioriterar en egen bred skattesänkning för alla, med dubbelt så stor sänkning för de med inkomst av arbete eller pension jämfört med de med försäkringsinkomster. Det främjar drivkrafter till jobb också långsiktigt. anser att matchningstjänsterna bör byggas ut i långsammare takt än det som föreslagits i budgetpropositionen. Vi anser även att introduktionsjobben bör läggas ner, då de har visat låga resultat. Istället bygger vi ut nystartsjobben. Införande av tidsgräns i sjukförsäkringen Den borttagna bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen riskerar enligt flera remissinstanser att leda till att de långa sjukfallen ökar, vilket försvårar återgången till arbete. Dessutom riskerar förslaget att minska drivkrafterna för såväl myndigheter som den enskilde att sätta in kraftfulla resurser för att möjliggöra återgång till arbete. Vi återinför därför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Höjd lånedel istället för bidragsdel i studiemedel säger nej till den höjning av bidragsdelen i studiemedlet som gjordes i budgetpropositionen 2018. Istället höjer vi lånedelen i studiemedlet med motsvarande summa. föreslår sänkt ränteavdrag , vilket motsvarar en avtrappningstakt . Vi sänker också taket för den högre nivån av ränteavdrag från till . Höjd skatt på alkohol och tobak Regeringen höjer skatten på alkohol och tobak . anser att höjningen bör ske . Neddragningar inom utgiftsområde 20 värnar miljön och vill se verkningsfulla åtgärder. Därför föreslår vi utgiftsminskningar på åtgärder som har dålig effekt, som exempelvis Klimatklivet och gröna naturnära jobb och en minskning av medel för bl a skogsinköp. Höjd fordonsskatt på gamla bilar För att påskynda uppgraderingen av den svenska personbilsflottan underifrån, så att trafiksäkerhet och miljö bättre främjas, föreslår en höjning av fordonsskatten på äldre bilar i trafik i kombination med en skrotningspremie. Nej till skattenedsättning i vissa kommuner Att från statlig nivå dela upp inkomstskatten utifrån var invånarna bor är i grunden mycket tveksamt, och strider mot principen om enhetlig beskattning. säger därför nej till sänkt inkomstskatt för boende i stödområde A och B, till förmån för en bred inkomstskattesänkning för alla. 24 Den offentliga sektorns finanser Tabell 9 Inkomster i statens budget (KD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror avgår skatter till andra sektorer Inkomster i statens budget Tabell 10 Statens budgetsaldo och statsskulden (KD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Inkomster i statens budget därav inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Tabell 11 Den offentliga sektorns finanser (KD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 12 Kommunsektorns finanser (KD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn 25 Förslag till utgiftsramar Tabell 13 Förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 165 822 520 Minskning av anslagsbehållningar inkl. SSR 1 158 056 446 1 173 215 475 Tabell 14 Förslag till utgiftsramar –2023 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Minskning av anslagsbehållningar inkl. SSR 26 Beräkning av statsbudgetens inkomster Tabell 15 Beräkning av statsbudgetens inkomster 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 2 154 689 602 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer −1 077 667 045 Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 077 022 557 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) 1 132 325 274 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 1 105 994 084 Tabell 16 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2023 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Acko Ankarberg (KD)