ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021805 · 2020-10-02 00:00:00 — Stärkt vittnesskydd och rättssäkerhet i fall med gängkriminella ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det svenska vittnesskyddet ska stärkas i de fall som rör organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. Gängkriminaliteten håller i ett järngrepp. Många påstår att gängkriminaliteten är ett resultat av fattigdom, social utsatthet och bristande integration vilket givetvis är en bidragande faktor. Men vi får inte glömma att dessa individer inte vill vara del av vårt svenska samhälle utan de har valt att leva ett kriminellt liv. Den kopplingen måste vi prata om. Enligt i Ekots lördagsintervju uppfostrar de också sina barn att gå i samma fotspår som de själva för att upprätthålla familjens kriminella nätverk. Tystnadskulturen är total, familjen är nr 1 – inte lagar och regler. Svenskt vittnesskydd innan och under rättegångar bör stärkas upp ytterligare när det gäller ärenden som kan härledas till organiserad brottslighet. När man har bevittnat ett brott blir man kallad till förhör av polisen i utredningssyfte. Om åklagare väljer att driva det till åtal, blir man som vittne kallad till rättegång dit man är skyldig att gå, annars blir man hämtad av polisen. Det kan också finnas en risk att man i väntrummet utanför rättssalen får sitta tillsammans med den åtalade, dvs. den man ska vittna mot. När man väl är inne i rättssalen och ska avlägga vittnesmål är det heller inte ovanligt att det på åhörarplats sitter vänner, släkt och bekanta till de misstänkta som antingen är där för att påverka vittnen eller indirekt gör det genom sin blotta närvaro. Åtskilliga vittnen känner rädsla och obehag inför att avlägga ett vittnesmål där grovt kriminella står till svars. Orsaken till det kan vara att vittnet och dess familjemedlemmar har blivit utsatta för påtryckningar, såsom trakasserier, misshandel och hot. Till följd av detta kan vittnet då avlägga sitt vittnesmål initialt men i nära anslutning till rättegången ta tillbaka det. För att stärka upp vittnesskyddet och rättssäkerheten i fall som rör organiserad brottslighet ska vittnen som regel erbjudas polisbeskydd, eventuellt erbjudande om skyddat boende och skyddad identitet. Ett nationellt direktiv om vittnesstödsgrupp som polisen har ansvar för bör också instiftas. Man ska heller inte som vittne behöva möta den brottsmisstänkte under rättegång. Vittnen ska lämnas med en känsla av trygghet; de ska inte känna sig övergivna och utsatta. Kopparklint (M)
mot · H8021806 · 2020-10-02 00:00:00 — Fler sysselsättningsmodeller för personer med funktionsvariation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler sysselsättningsmodeller ska omfattas av ersättningsmodellen från och tillkännager detta för regeringen. Familjer som lever med en person som har funktionsvariationer, utsätts ständigt för påfrestningar gällande omvårdnad och att ständigt behöva agera som personligt ombud i olika situationer, inte minst gentemot samhällets olika instanser. Att som anhörig leva med en person som har funktionsvariation innebär generellt en helt annan press och stress till skillnad från andra som inte har det. Tyvärr finns det förutfattade meningar och en okunskap kring målgruppen men också önskemål om att skära ned kostnaden för assistans av olika anledningar. Detta genererar ytterligare stresspåslag att ständigt behöva leva med hot om nedskärningar som i sig med stor sannolikhet innebär begränsningar till möjlighet att må bra och försöka leva ett så normalt liv som alla andra i samhället. Ur ett jämlikt perspektiv är det ovärdigt. Det är tillbaks att anhöriga till närstående med funktionsvariation får stressrelaterade sjukdomar, lider av psykisk ohälsa och får fysiska förslitningar på sin kropp, sjukskrivs från sitt arbete. Detta får de för att de drar ett tungt lass för att hjälpa och underlätta för sin närstående i vardagen. I slutändan innebär denna onda cirkel enorma kostnader för samhället som enkelt hade kunnat avhärdats genom att man har ett mer jämlikt synsätt på familjer som lever med funktionsvariationer, inte minst ur ett anhörigperspektiv. Med hänvisning till detta ska behovet av personligt hjälpmedel dvs. personlig assistens styras av den som behöver hjälpmedlet och som har fått det utifrån vissa behov som inte kan ändras avsevärt. En person med funktionsvariation måste kunna leva ett så normalt liv som möjligt utan att ständigt vara orolig för att bli av med sitt personliga stöd och förlora en trygg ekonomi. Att delta i arbetslivet ska anses som en resurs för samhället och en avlastning för anhöriga som drar ett tungt lass. Det ska heller inte leda till ett ifrågasättande av ersättningsmodellen från sida om det är en godtagen sysselsättningsmodell som tydligt bidrar till den personliga utvecklingen, inkludering i arbetslivet och som följer lagar och regler. Kopparklint (M)
mot · H8021807 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om som pådrivare för global nedrustning och tillkännager detta för regeringen. markerade 75-årsdagen för atombomben över . Omkring 200 000 människor dödades av atombomberna över och . Kärnvapen är ett slags yttersta bevis på människans destruktiva förmåga; vi har skapat ett vapen med förmåga att utplåna oss själva och allt annat levande. Eller för att citera : ”De (kärnvapen) kan rasera allas vår framtid, vår egen och våra barns och barnbarns. Allt det fina som det tagit årtusenden av mänsklig möda att bygga, vår litteratur, vår arkitektur, alla våra traditioner och seder – allt riskerar att helt enkelt vara borta.” Utan att jämföra eller gradera hot är det svårt att se något annat enskilt hot som är lika akut som kärnvapenhotet. Klimatförändringarna hotar visserligen också allt levande, men där finns, enligt forskningen, alltjämt möjlighet att vända den farliga utvecklingen. Kärnvapenhotet är inget hot som väntar runt hörnet – det har hängt som en mörk skugga över mänskligheten i mer än ett halvt sekel. Svensk socialdemokrati har en lång och stolt tradition av att verka för global nedrustning och avspänning. Ett arbete som har fortsatt in . stod dåvarande utrikesminister värd för ett internationellt ministermöte om nedrustning och icke-spridningsfördraget NPT. beslutade den S‑ledda regeringen att inrätta ett kunskapscenter om kärnvapennedrustning som bland annat ska bidra med forskning och analyser till gagn för diplomatiska arbete för en kärnvapenfri värld. Dessa initiativ kan sättas i ett historiskt sammanhang där socialdemokrater som , , , och har agerat pådrivare för nedrustning och avspänning. Det finns genom historien exempel när det har varit nära att kärnvapen har detonerat, avsiktligt eller oavsiktligt, genom missförstånd eller oförstånd. Kärnvapen har fallit ner från flygplan och övningar har initialt uppfattats som angrepp av motståndarsidan. Under Kubakrisen stod världen på randen till ett tredje världskrig. Alltjämt står stormakterna redo att med kort varsel avfyra kärnvapen. Behovet av nya globala initiativ för nedrustning är därför fortsatt stora. och den S-ledda regeringen bör därför bygga vidare på sitt goda renommé inom fred och säkerhet och samla världen för höjda ambitioner inom nedrustningspolitiken.
mot · H8021809 · 2020-10-02 00:00:00 — Ännu mer lika – utjämna mer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ytterligare justeringar i kostnadsutjämningssystemet för en mer rättvis fördelning och tillkännager detta för regeringen. Skatteutjämningssystemets funktion är att utjämna för skillnader i förutsättningar att bedriva verksamhet mellan landsting och regioner samt mellan kommuner. Systemet utgår från icke-påverkbara skillnader, exempelvis avstånd och gleshet, och kompenserar således inte för skillnader i politiska ambitioner i välfärdsuppdraget. Det är, enkelt uttryckt, mer kostsamt att transportera en patient i ambulans från till sjukhuset i , jämfört med en kortare transport i en storstadsregion. Det är på motsvarande dyrare att bedriva hemtjänst i glesbygd med långa avstånd. Region är överhuvudtaget ett betecknande exempel på strukturskillnader över landet; regionen ansvarar för en sjukvårdsorganisation, bestående av 1 sjukhus, 28 hälsocentraler, på ett område som omfattar av landets yta. Kostnadsutjämningen kommer att bli allt viktigare för att upprätthålla en likvärdig offentlig service över landet. Det är därför viktigt att med visst intervall göra en översyn av systemet för att justera för de förändringar, exempelvis urbanisering, som sker . gjordes betydelsefulla förändringar av systemet, som bland annat innebär en större utjämning för icke-påverkbara skillnader. För exempelvis tillfördes totalt 250 miljoner, varav 200 miljoner tillföll Region . Den kommunala sektorn omsätter 700 miljarder , och sett i det ljuset utgör kostnadsutjämningen visserligen en liten andel. Men det är likafullt en viktig pusselbit, som dessutom tydligt visar att vi har och tar ett gemensamt ansvar för varandra i nationalstaten . Det finns emellertid starka skäl att fortsätta ta nya steg för en mer kraftfull omfördelning. De regionala klyftorna inom fortsätter att öka. Skillnaden i beskattning mellan enskilda kommuner visar på stora och tilltagande skillnader; som mest skiljer det i kommunalskatt mellan kommuner. Det är inte i högre välfärdsambitioner utan för att uppväga en svag skattekraft och höga kostnader som härrör från icke-påverkbara skillnader såsom avstånd, gleshet och befolkningsstruktur. har beräknat att trots förändringar underskattas systematiskt kostnader i kommuner med stor yta, få invånare och liten andel som bor i tätort. Det är därför angeläget att arbetet fortsätter för en skarpare utjämning.
mot · H8021810 · 2020-10-02 00:00:00 — Polisens närvaro på våra landsbygder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa en rimlig polisiär närvaro i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Just nu genomförs den största satsningen på polisen i modern tid. Till och med ska växa med 10 000 anställda, räknat . Det finns flera skäl varför denna satsning är både viktig och nödvändig. Under regeringen minskade platserna vid polisutbildningen rejält. fortsätter befolkning att växa. Dessutom ser vi hur en allt grövre brottslighet fått fäste, en brottslighet som kräver stora polisiära resurser för att bekämpas. Vad som dock inte får glömmas bort är vikten av att polisen finns närvarande i hela landet, bortom de mörka rubrikerna om den organiserade brottslighetens framfart. Är det någon myndighet vars närvaro borde vara av särskilt intresse för riksdag och regering är det polisen. Precis som fastställer Försvarsmaktens krigsorganisation, borde politiken ta ett fastare grepp för att säkerställa en rimlig polisiär närvaro i hela landet. Polisen har våldsmonopol och är den yttersta garanten för att alla människor ska känna en grundläggande trygghet – oavsett var i landet man bor. Ett lokalpolisområde kan spontant låta som ett tämligen geografiskt avgränsat område, men exempelvis utgörs lokalpolisområde av av landets yta. är det alltför glest mellan polisens enheter i framför allt inland. Även om brottsligheten, generellt sett, är lägre och mindre grov på landsbygden jämfört med i de större städerna, är behovet av en grundläggande trygghet densamma. Två rimliga utgångspunkter för att säkerställa en rimlig polisiär närvaro i hela landet är dels att regeringen återkommande följer upp polisens lokala närvaro, särskilt i landsbygderna. En sådan uppföljning är naturlig eftersom ett av de uttalade målen med polisens stora omorganisation var att komma närmare medborgarna. Dels bör det formaliseras krav på en maximal insatstid för polisärenden där ingripanden ska ske . Som ett resultat av den S-ledda regeringens historiska satsning är det allt fler poliser som utbildas och kommer ut i den operativa verksamheten. måste det säkerställas att denna kraftiga tillväxt varaktigt kommer hela landet till del. Vetskapen att polisen kommer när man verkligen behöver hjälp är en grundläggande del av samhällskontraktet. Riksdag och regering bör därför förtydliga ambitionerna avseende den polisiära närvaron i hela landet.
mot · H8021811 · 2020-10-02 00:00:00 — Klyftan mellan stad och land ställer sig bakom det som anförs i motionen om att närmare analysera ojämlikheten över landet och tillkännager detta för regeringen. Att verka för jämlika möjligheter att utvecklas positivt genom livet är ett överordnat socialdemokratiskt mål för politiken. Det finns olika sätt att mäta och analysera jämlikhet, eller bristen därav. Ekonomi, utbildningsnivå och hälsa är tre vanliga parametrar. Mindre vanligt är att utgå från var i landet man bor. Det är visserligen vanligt med stora ekonomiska skillnader inom kommuner och län. För att förstå ojämlikheten, hur den varierar och påverkar människors förutsättningar i livet, är det emellertid av betydelse att också uppmärksamma de regionala klyftorna. I rapporter görs vissa nedslag i hur ojämlikheten slår över landet. En nyckelmening i sammanhanget, hämtad från kommissionens rapport: ”Tillväxten, som under har varit geografiskt spridd över landet, koncentreras nu i högre grad till storstadsregionerna och inkomstklyftorna mellan städerna och landsbygden växer.” Med andra ord, håller på att dras isär; resurserna hamnar i växande utsträckning i storstäderna. En annan oroväckande skillnad, värd att uppmärksamma i ett jämlikhetsperspektiv, är hur övergången till högre studier skiljer sig markant över landet. Medan bara en av tre i och påbörjat en högre utbildning , har varannan 24-åring i och län gått vidare till högre studier. Eftersom föräldrars utbildningsbakgrund är en stark indikator för barns utbildningsnivå, finns en uppenbar risk för en negativ spiral. Ojämlikheten går vidare från generation till generation. uppmärksammar också att mellan av de elever som går i landets svagaste skolor (mätt som mervärde för högstadiet baserat på nationella provresultat i gymnasiet) bor på landsbygden. Detta är emellertid bara några exempel på ett större problem: de tilltagande klyftorna över landet. Riskerna med att låta denna utveckling fortgå är uppenbara, både för sammanhållningen, men också för de människor som upplever att de i växande utsträckning halkar efter, ekonomiskt, socialt och kulturellt. Det finns starka skäl att från statsmakterna ta ett samlat grepp och fördjupa kunskaperna i hur ojämlikheten ser ut över landet. Hur det påverkar människors ekonomi, hälsa, utbildningsnivå, demokratiska deltagande med mera. Och framför allt, vilka strukturella förändringar som bör komma till stånd för att vända utvecklingen.
mot · H8021812 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat bostadsbyggande i trä och tillkännager detta för regeringen. Skogen är en viktig basindustri i . En mycket stor del av jobben utanför storstadsområdena, inte minst i norra , kommer från skogens råvaror genom bland annat sågverk, träförädling och massa- och pappersindustri. genomgår exempelvis pappersindustrin en stor strukturomvandling, som allt fler talar om den kommande bioekonomin. Bioekonomin innebär stora möjligheter men behöver konkretiseras. Det behövs mer forskning och produktutveckling för vidareförädling av skogsråvaran till en miljövänlig användning inom flera områden och för att dessutom skapa nya arbetstillfällen. Det gäller inte minst vid byggande av hus och anläggningar. kan bli världsledande på detta område. Många svenska företag ligger i framkant när det gäller byggande i trä, men det behövs fler och framför allt större aktörer för att öka konkurrensen och utveckla metoder. Behovet av nya bostäder är fortsatt stort runt om i landet och bostadsbyggandet måste ta fart för att vi ska komma till rätta med bostadsbristen. Att som skogsland, och med en stark tradition av och kunskap i att bygga småhus i trä, inte oftare bygger flerbostadshus i trä beror delvis på det förbud som fanns mot att bygga högre än två våningar i trä. Upphävande av förbudet har lett till en stor förändring och byggs det höghus och stora offentliga byggnader i trä. Det finns en lång rad fördelar med att bygga i trä. Ett par av de främsta är miljö- och klimatskäl. Trä är en förnybar råvara som tar upp koldioxid under sin växttid och med användning i bl.a. träbyggnader binder in denna koldioxid under hela sin livstid. Vidare ger industriellt byggande i trä lägre kostnader tack vare en snabbare byggtid och färre konstruktionsfel. Byggande i trä skapar också många arbetstillfällen i delar av landet där behovet av dessa är stort. Det finns således en rad skäl att satsa på ett ökat byggande i trä, inte minst i tider med behov av ett stort antal nya, klimatsmarta bostäder. Regeringens antagna träbyggnadsstrategi innehåller viktiga insatsområden för att utveckla ett industriellt byggande i trä. Förstärkt samverkan, kunskaps- och kompetenshöjning, forskning och utveckling samt innovation och exportfrämjande insatser. Det är nödvändigt att dessa insatsområden fortsatt prioriteras.
mot · H8021813 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att lösa trafiksituationen i så att luftkvaliteten och stadens utvecklingsmöjligheter säkerställs och tillkännager detta för regeringen. Att ha en större som passerar genom stadskärnan innebär köbildningar som orsakar en stor mängd farliga utsläpp. Det innebär också att vägen skapar en barriär mellan stadsdelar och försvårar den ”interna trafiken”. Cyklister och gångtrafikanter har svårt att ta sig fram. Det gör att staden har svårare att utvecklas och bebyggas. Bostäder och fastigheter för näringslivet kan inte byggas intill för att inte ytterligare belasta staden med höga halter av avgaser och partiklar genom att byggnader konserverar den dåliga luften. Det finns åtgärdskrav på att förbättra luften i staden. För allergiker börjar detta att vara ett stort problem, och de långsiktiga konsekvenserna för folkhälsan är mycket negativa, inte minst för barnen. Det är inte rimligt att denna del av inte ska ha lika bra kommunikationsvillkor som andra delar. är ett län med en stor andel av basindustri. Många stora och tunga transporter används för att få ut produkter från skogen och pappersindustrierna. Dessutom ska mycket material upp till dessa industrier. har kustkommunerna i och (, och ) äskat om en omdragning av utan någon större framgång. sagt samtliga län har de stora Europavägarna dragna förbi städer och tätorter. Vägarna i norr måste anpassas till dagens förändrade villkor inom industri- och servicesektorn. Det är dags att också detta län får ett modernt, väl fungerande vägnät som underlättar för människor, näringsliv och kommunen att utvecklas och växa utan att det ska ske på bekostnad av befolkningens hälsa och miljö. Därför bör regeringen återkomma med en plan för hur trafiksituationen skall kunna lösas, så att luftkvaliteten och stadens utvecklingsmöjligheter säkras.
mot · H8021815 · 2020-10-02 00:00:00 — Studier som en väg tillbaka till arbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för vidare möjligheter att studera med sjukförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för vidare möjligheter att studera med a-kassa och tillkännager detta för regeringen. Att personer som är sjukskrivna eller arbetslösa ska komma tillbaka till arbete är av största vikt. Både för den enskilde individen och också för samhället. Det är en fråga som berör oss alla, direkt eller indirekt. Därför behöver samhället underlätta för varje människa att göra detta, och den person det gäller behöver också hitta vägar framåt. betonar också tydligt att det livslånga lärandet och möjligheten att byta bana är viktigt. finns vissa möjligheter för sjukskrivna att studera med rehabiliteringspenning men studierna får inte vara en avslutning på tidigare utbildning eller början på en ny längre utbildning. De begränsningarna kan inte ses som gynnande. TCO har i rapporten – en väg från sjukskrivning till arbete visat att det finns efterfrågan på utökade möjligheter bland långtidssjukskrivna tjänstemän liksom brister i nuvarande system. Att studera när man också uppbär a-kassa är i normalfallet inte tillåtet, men några undantag finns. Även här borde systemet ses över för att vara mer generöst för den arbetslöse. Särskilt i tider av hög arbetslöshet är detta en åtgärd som är extra viktig att sätta in. Man kan också tänka sig att de i vissa fall kan riktas särskilt mot bristyrken. Att underlätta för återgång i arbete liksom en förändrad karriärväg gynnar oss alla, och det är också en viktig jämlikhetsinsats.
mot · H8021818 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en skattereform för att främja rättvisan i socialförsäkringssystemet samt få enhetlighet och likvärdighet i beskattningen och tillkännager detta för regeringen. Under de borgerliga alliansåren så användes pengar som var löntagarnas till annat i statsbudgeten, detta kritiserade arbetsmarknadens parter starkt eftersom de ansåg att löntagarna avstått pengar för att ha en god social trygghet vid arbetslöshet och sjukdom. De som drabbades allra hårdast var sjuka och arbetslösa som fick sänkta ersättningar och dessutom högre skatt än de som arbetade med samma inkomst. En genomsnittlig LO-arbetare som är sjukskriven får betala omkring 1 500 mer än en som arbetar med samma inkomst. Detta trots att flera hundra tusen personer får sjukpenning och a-kassa så tycker svenska folket inte om den orättvisa beskattningen på sjukpenningen och a-kassa. Nästan hälften anser att sjukpenning och a-kassa bör beskattas lägre än lönen. anser att skatten borde vara lika. av de tillfrågade tycker att lön ska beskattas lägre än sjukpenning och a-kassa enligt SVT och . Även om den S-ledda regeringen gjort mycket för att återskapa rättvisa finns orättvisa regler kvar att bekämpa, För att kunna genomföra en likvärdig skatt och höja ersättningsnivåerna behöver regelverken ändras. Att de som har det allra sämst ekonomiskt ska betala mer i skatt än de som tjänar mer är ohållbart. Sedan den borgerliga regeringen föll har de två socialdemokratiskt ledda regeringarna jobbat hårt för att täppa igen skattegapet mellan pensionärer och arbetare. Det är en hård match att ta och det har inte varit enkelt och mer finns att göra. Våra sköra sjuka och pensionärer och arbetslösa förtjänar en jämlik behandling likt övriga i samhället. Det behövs en skattereform för att främja rättvisan i socialförsäkringssystemet samt få enhetlighet och likvärdighet i beskattningen.
mot · H8021820 · 2020-10-02 00:00:00 — Märkning av importerat halalslaktat kött ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för att lyfta upp frågan om halalslaktat kött i EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att se till att det ska framgå med ännu större tydlighet på förpackningen om djuret verkligen har bedövats innan halalslakten och tillkännager detta för regeringen. Det är förbjudet i att genomföra obedövad slakt. Detta innebär att även halalslakt kan genomföras med bedövning i . Det är dock tillåtet med obedövad religiös slakt i flera EU-länder vilket gör att det enkelt går att importera kött som kommer från djur som slaktats utan bedövning. När inte detta syns tydligt på köttets förpackningar i affärerna är det stor risk att även de som vill ha vanligt slaktat kött ändå av misstag köper importerat halalslaktade kött. Därför bör det med ännu större tydligt framgå på förpackningarna att köttet är slaktat enligt halalslaktmetoden och om djuret har varit bedövat innan eller inte.