ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022337 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa begreppet vinprovning i alkohollagen (2010:1622) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra alkohollagen (2010:1622) så att vinprovningstillställningar inte kräver kommunalt serveringstillstånd och tillkännager detta för regeringen. I 1 kap. 1 § alkohollagen (2010:1622) uppges: ”Denna lag gäller tillverkning, marknadsföring och införsel eller import av alkoholdrycker och handel med sådana varor.” Vinprovarföreningarnas aktiviteter faller således utanför de uppräknade verksamheterna. Detta påverkar hanteringen av tillståndsgivning för vinprovningar i ideella föreningars regi i kommunerna. Alkoholtillståndshandläggarnas beslut i olika kommuner varierar från avslag på ansökan om tillstånd till stadigvarande tillstånd i egna lokaler, vilket äventyrar rättssäkerheten och även kan ge sken av en godtycklig hantering av tillstånd. Vid ordinära vinprovningar sker inte försäljning till konsument, utan begränsade mängder vin provas i studiesyfte. Därför borde begreppet vinprovning införas i alkohollagen. Med vinprovning ska avses tillställning där deltagarna, under ledning, i kunskapshöjande syfte och utbildningssyfte analyserar en begränsad mängd vin, i regel 4–per glas, för att karakterisera och/eller identifiera vintypen och dess ursprung, huvudsakligen med hjälp av sinnesintrycken syn, doft och smak. Vinerna inköps därvid gemensamt enligt samköpsprincipen, alltså på uppdrag av deltagarna via ombud eller på jämförligt sätt, utan något prispåslag, samt ingen försäljning av vinerna förekommer. Vinprovarföreningars aktiviteter med utbildningsinsatser och belysning av vinet som måltidsdryck, samt betoning på kvalitet mer än på kvantitet, har hög social valör, som snarare befrämjar folkhälsan än hotar den. Boriana (M)
mot · H8022338 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur föräldraförsäkringen kan byggas ut och individualiseras inom ramen för en fastställd tidsplan och tillkännager detta för regeringen. Individualiserad föräldraförsäkring är en av de viktigaste jämställdhetsreformerna som en feministisk regering kan genomföra. Dess effekter skulle bidra starkt till att når de uppsatta jämställdhetsmålen om ett jämställt arbetsliv, att män och kvinnor ska ha samma makt och ges samma möjligheter att forma sina egna liv. Detta eftersom reformen påverkar både arbetsliv, pensioner och familjesituation. Framsteg görs ständigt på jämställdhetsområdet, mycket tack vare en feministisk regering, men arbetet behöver snabbas på. Även om uttaget mellan män och kvinnor i dagens föräldraförsäkring har gått sakta framåt är det fortfarande kvinnor som tar ut den största delen, detta oavsett ekonomisk situation. Mönstret är tydligt och är en konsekvens av ett ojämställt samhälle. Dessutom är det fortfarande ett stort lönegap mellan kvinnor och män, under en hel livstid nästan . Ojämställda löner och värderingen av kvinnligt dominerade yrken är en av orsakerna men fördelningen av obetalt hemarbete är en annan stor orsak. Kvinnor är de som i störst utsträckning tar ansvar för det obetalda hemarbetet och tvingas gå ner i arbetstid vid olika tillfällen under ett arbetsliv som det är de som i störst utsträckning är hemma vid vård av barn. Dock behöver reformeringen av föräldraförsäkringen även innebära ett större uttag av dagarna under barnets första levnadsår så att systemet inte upprätthåller att kvinnor är borta längre från arbetsmarknaden än män. Därför är reformen om en individualiserad föräldraförsäkring en helt nödvändig jämställdhetsreform men också en rättighetsreform för det enskilda barnet när det gäller rätt att vara med sina vårdnadshavare. En tidsplan för införandet av denna reform är ett sätt att visa hur den stegvis kan införas med tydlig målsättning att nå ökad jämställdhet i arbetslivet och i samhället.
mot · H8022339 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa krav på medförande av reflexväst i personbilar och tillkännager detta för regeringen. Kan man på ett enkelt och resurseffektivt sätt minska risken för att ett liv går förlorat i trafiken, bör man inte låta den möjligheten gå oprövad. Lika naturligt och lika lite betungande för den enskilda som att säkerställa att en varningstriangel finns i bilen skulle det vara att säkerställa att där även finns en reflexväst. beslutade att anta nollvisionen, som är en vision om vägtrafik där ingen människa dödas eller skadas allvarligt. Den innehåller även strategier för hur en säker vägtrafik enligt visionen ska uppnås. Säkerheten på våra vägar är oerhört viktig, och siffrorna talar sitt tydliga språk att mer måste göras. Stora insatser har gjorts med att bygga om och trafiksäkra våra vägar. Åtgärderna är kostsamma, men nödvändiga. Där finns dock insatser som skulle påverka antalet skadade och dödade i trafiken med små ekonomiska insatser. Trots investeringar i trafiksäkerhetsåtgärder är det under årets mörka månader begränsad sikt på våra vägar under stora delar av dygnet. skadas och omkommer människor vid stopp längs med vägarna, ofta trots utplacering av varningstriangel. Varningstriangeln har varit obligatorisk att medföra och kontroll av detta sker vid bilbesiktning, men det krävs mer om dödsfallen och olyckorna ska fortsätta minska. I vårt grannland är det obligatoriskt att även medföra en reflexväst i alla fordon, och i gäller samma regler tung trafik. Men avseende personbilar ligger ett steg efter, och därför bör vi med de norska erfarenheterna i minnet se över möjligheterna att införa ett krav på medförande av reflexvästar i personbilar. Reflexväst är en billig livförsäkring och borde vara en del av alla personbilars standardutrustning. Det skulle medverka till att få ned antalet skadade, spara samhället stora kostnader, men inte minst öka tryggheten för de som färdas på våra vägar.
mot · H8022340 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kommunerna att anlita ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. befinner sig i ett mycket allvarligt läge. Brottsligheten ökar, våldet blir grövre och skjutningar och sprängningar förekommer om inte så åtminstone i våra storstadsområden. Förutom det direkta hot mot människors liv och hälsa som detta utgör leder det också till en betydande oro hos många människor att utsättas för brott. Brottsbekämpningen är i huvudsak en statlig uppgift, men eftersom kommunerna alltid är sista utposten, och alltid är närmast invånarna, har de i allt högre grad engagerat sig i det brottsbekämpande och trygghetsskapande arbetet, inte minst i form av förebyggande insatser. Den senaste tidens brottsutveckling har gjort att ett antal kommuner har valt att anställa ordningsvakter, vars uppgifter är att arbeta förebyggande, att genom sin närvaro förhindra brott samt att bistå polisen i deras arbete. Anställningen av kommunala ordningsvakter har dock inte varit oproblematisk, eftersom och kommunerna ofta har haft olika uppfattningar om huruvida det föreligger ett behov av att förordna ordningsvakter. Avslagen på ansökningarna om förordnande av kommunala ordningsvakter har lett till överklaganden i flera rättsinstanser, något som har fördröjt processen och kostat skattebetalarna stora pengar, och dessutom med oviss och skiftande utgång för kommunerna. Kommuner som väljer att ta ett större ansvar för brottsbekämpning och trygghetsskapande arbete än vad som egentligen åvilar dem får inte motarbetas utan skall självklart istället uppmuntras. Kommunerna själva finansierar exempelvis ordningsvakternas löner. Vi behöver därför se över hur vi tydligt kan underlätta för kommunerna att anlita ordningsvakter. Onödig byråkrati som förhindrar att fler personer arbetar för ökad trygghet måste stävjas. Boriana (M)
mot · H8022341 · 2020-10-05 00:00:00 — Uppgradering av det svenska medborgarskapet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagen om svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. Till skillnad från i andra länder är det väldigt lätt att få svenskt medborgarskap. Det enda kravet som ställs är att man har bott i landet (vid giftermål med en redan svensk medborgare). Det nästan automatiska förfarandet vid beviljandet av medborgarskap har resulterat i att många svenska medborgare inte känner någon samhörighet med landet . För att ändra på det och tydliggöra sambandet mellan medborgerliga rättigheter och medborgerliga plikter bör det införas fler krav. Kunskap i det svenska språket är grundläggande för att kunna delta i de demokratiska processerna. Därför bör ett språktest införas som krav för medborgarskap. För att främja integrationen bör det även krävas egen försörjning, och har man försörjts av samhället borde man även ha återbetalat skulden innan ansökan om svenskt medborgarskap beviljas. Boriana (M)
mot · H8022342 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om rättshjälp och tillkännager detta för regeringen. Samhällets kostnader för offentliga försvarare har ökat kraftigt . Den kraftiga kostnadsökningen kan ha flera orsaker. Bland annat har antalet inkomna brottmål till domstolarna ökat och målen har ändrat karaktär. Utredningar har även blivit mer omfattande och förhandlingstiden har ökat. Satsningen på att bekämpa den organiserade brottsligheten kräver stora resurser vilket leder till kostnadsökningar. Teknikutvecklingen har gett upphov till och underlättat nya brottstyper, exempelvis bedrägerier på internet och id-kapningar. 2013 initierades en utredning av de ökade kostnaderna för rättshjälp där bland annat en utökad användning av schablonersättning och möjligheten att begränsa tillgången till offentlig försvarare och målsägandebiträde för vissa fall skulle ses över. Utredningens resultat redovisades och den kom fram till ett antal slutsatser. Bland annat föreslogs inga ändringar i rätten till offentlig försvarare eftersom kostnadsökningen enligt utredningen beror på konsekvenser av brottsutvecklingen och andra omständigheter som inte är hänförliga till det befintliga regelverket. Det går dock inte att slå sig till ro med denna slutsats och därför avstå från att vidta åtgärder. Tvärtom, det innebär att kostnaderna för rättshjälp riskerar att öka ännu mer framöver, och därmed blir det än mer angeläget att få en förändring till stånd. Rättssystemet bygger på ett förtroende från allmänheten och en allmän acceptans av att det som sker därinom är korrekt och i någon mån i överensstämmelse med folks allmänna uppfattning om vad som är rätt och fel. I olika avseenden finns där en allt större diskrepans. Dessa diskrepanser mellan rättsprövning och folkets uppfattning måste överbryggas för att upprätthålla systemets legitimitet. En av dessa företeelser är de ökande kostnaderna för rättshjälp och de ibland oerhört höga kostnaderna för enskilda mål som uppmärksammats medialt. Ersättningar i mångmiljonklassen i enskilda fall till advokater som försvarare av grovt kriminella upplevs av många som direkt stötande. För att förtroendet för rättsväsendet ska kunna upprätthållas bör det ske en översyn av systemet i syfte att minska kostnaderna. Exempelvis bör vi se över en utökad användning av schablonersättning, möjlighet till tak i vissa fall för att tillse att varje skattekrona används på bästa sätt. I ett läge där antalet uppklarade brott sjunker och allmänhetens förtroende för rättsväsendet riskerar att urholkas är det av största vikt att vi gör allt vad vi kan för att öka dess legitimitet. Boriana (M)
mot · H8022343 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera lagen om anställningsskydd (LAS) och tillkännager detta för regeringen. Tiderna förändras och situationen på arbetsmarknaden likaså. För att följa med i utvecklingen måste därför LAS, lagen om anställningsskydd, reformeras. Som den är utformad blir människor med svag förankring på arbetsmarknaden diskriminerade eller förfördelade. Ungdomar och nyanlända invandrare är nämligen bland de första som får lämna en arbetsplats vid uppsägningar. I globaliseringens tidevarv blir uppsägningar allt mer förekommande och den långvariga anställningen bör i större utsträckning bygga på kompetens snarare än tid på arbetsplatsen. Den senaste tidens volatila marknader visar att konjunktursvängningar och snabbare affärscykler lär vara normala . Anpassningar av personalstyrkans storlek till följd av internationella marknadssvängningar lär därför öka vad gäller både omfattning och frekvens. Den framtida tryggheten på arbetsmarknaden ligger därför inte hos en och samma arbetsgivare utan i förmågan att vara anställningsbar på arbetsmarknaden. Kompetensutveckling, anpassningsförmåga och mobilitet blir därför nyckelkomponenter för den framtida arbetstagaren. Tanken med LAS är att den ska skydda arbetstagaren mot godtyckliga uppsägningar från en förhandlingsmässigt starkare arbetsgivare, vilket är bra. I praktiken har det dock uppkommit en oönskad situation där LAS motverkar mobilitet och flexibilitet på arbetsmarknaden. bygger LAS höga murar runt arbetsmarknaden som minskar människors benägenhet att byta jobb, och dessutom minskar möjligheten för arbetslösa och studenter att komma in på arbetsmarknaden. Turordningsreglerna är skadliga även för arbetstagare med långa anställningar, eftersom de invaggas i en falsk trygghet att det är antalet anställningsår som räknas och inte den egna kompetensen. Många riskerar att fastna i ett jobb där vantrivsel och sjukskrivningar blir mer förekommande istället för självförverkligande och arbetsglädje. Ovanstående nämnda problem och hinder är oförenliga med arbetslinjen. Därför ligger det i allas intresse att reformera LAS. Boriana (M)
mot · H8022344 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring av brottsrubriceringen vid bilbrand och tillkännager detta för regeringen. befinner sig i ett mycket besvärligt läge. Brottsligheten ökar, våldet blir grövre, hot mot målsägande och vittnen ökar i omfattning, allt färre brott upp och i vissa geografiska områden är situationen så allvarlig att en del börjar betrakta dem som förlorat territorium. Bilbränder har blivit ett vanligt återkommande brott inte minst för att risken att bli dömd är minimal och straffvärdet är lågt. Brottet rubriceras som skadegörelse, förutom i fallen då det handlar om en bil med betydande ekonomiskt värde. Värdet på den förstörda bilen bör inte spela någon roll för straffbestämmandet. De som bränner bilar har samma motiv – att förstöra andras egendom. Därför bör straffet för bilbrand rubriceras som grov skadegörelse, oavsett bilens värde. Däremot spelar bilens värde självklart roll vid utdömandet av skadestånd. Boriana (M)
mot · H8022345 · 2020-10-05 00:00:00 — Slopat krav på domarerfarenhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra kravet på domarerfarenhet i förordningen med instruktion för och tillkännager detta för regeringen. I förordningen (2007:860) med instruktion för () stipuleras i 6 och 10 §§ att säkerhetsutredningar ska ledas av myndighetschefen eller av en haveriutredare som är jurist och har domarerfarenhet samt att generaldirektören är myndighetschef. Generaldirektören ska vara jurist och ha domarerfarenhet. När myndigheten bildades var det säkert motiverat att generaldirektören och utredningsledarna skulle ha domarerfarenhet, eftersom myndighetens utredningar i praktiken utfördes av inhyrda experter, under SHK:s ordförandeskap. SHK:s ordförandeskap kunde garantera den självständighet och opartiskhet som är grundläggande i en säkerhetsutredning. , när myndigheten förfogar över egen utredningsexpertis, och utredningsordförande såväl som utredningsledare finns inom de egna leden i SHK, är kravet på domarerfarenhet ganska omodernt. Dessutom utesluter kravet alla andra yrkesgrupper, inklusive samtliga jurister som inte har domarerfarenhet. Anställda inom som är väl kvalificerade men inte har juristutbildning och domarerfarenhet kan således inte utvecklas inom myndigheten. och rådets direktiv /18/EG om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn har implementerats i svensk rätt genom lagen och förordningen om undersökning av olyckor (1990:712). Av direktivet framgår dels att medlemsstaterna ska tillse att olycksutredningarna genomförs opartiskt, dels att det ska finnas sakkunniga utredare med kompetens avseende sjöolyckor. Utredningsorganet, i detta fall SHK, ska dessutom tillse att utredarna har de praktiska kunskaper som behövs för arbetet samt att man vid behov kan kalla in experter. Dock finns det inget uttryckligt krav på domarkompetens vare sig i direktivet eller i lagen. Eftersom SHK inte hanterar frågor om skuld eller ansvar, vare sig civilrättsligt, straffrättsligt eller förvaltningsrättsligt, borde avskaffande av kravet på domarerfarenhet vara möjligt. Boriana (M)
mot · H8022346 · 2020-10-05 00:00:00 — Avskaffande av Allmänna arvsfonden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa Allmänna arvsfonden och tillkännager detta för regeringen. är tillsammans med unikt med att ha en konstruktion som Allmänna arvsfonden. I de flesta andra länder går tillgångarna från dödsbon till människor utan bröstarvingar direkt till statskassan. En av fördelarna med detta är mindre byråkrati. Därutöver behöver kontrollen av hur pengarna används skärpas väsentligt. Allmänna arvsfonden, vars uppdrag är att främja ideell verksamhet till förmån för barn, ungdomar och handikappade, har å det grövsta åsidosatt sitt uppdrag. har Allmänna arvsfonden finansierat antisemitisk propaganda och normkritisk experimentverksamhet med förskolebarn, baserad på identitetspolitisk ideologi. Enligt en rapport från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har Allmänna arvsfonden betalat ut miljoner till frontorganisationer till den internationella islamistorganisationen . Det är helt oacceptabelt att staten ger pengar till organisationer som inte delar vår syn på demokrati, jämlikhet och mänskliga rättigheter. Pengar som borde gått till behövande har felaktigt betalats ut till bland annat pseudovetenskapliga experiment och islamister. Det är ett tecken på att Allmänna arvsfonden har spelat ut sin roll och att den därför bör avskaffas. Boriana (M)
mot · H8022347 · 2020-10-05 00:00:00 — Avskaffande av dagsböter som straffpåföljd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa dagsböter som straffpåföljd och tillkännager detta för regeringen. Dagsböter är en vanlig straffpåföljd för brott som betecknas som ringa men ändå bedöms vara av grövre karaktär, som exempelvis fortkörning över en viss hastighet. Dagsböter kan även utdömas för vissa former av narkotikabrott, ringa stöld och bokföringsbrott, och det är en vanlig påföljd för bland annat ungdomar som inte döms till ungdomsvård. Dagsböterna ska motsvara en dags nettoinkomst och bedöms utifrån inkomst och beroende på hur allvarligt brottet anses vara. Bestämmelsen om dagsböter regleras i 25 kap. och dagsböter utdöms mellan minst 30 stycken och högst 150 stycken. ska domstolen ta hänsyn till den åtalades inkomst, förmögenhet och allmänna ekonomiska förhållanden. Här uppstår emellertid ett problem. Det sker sällan någon formell kontroll, om inte starka misstankar om bötesfusk föreligger, av den åtalades ekonomiska situation, vilket innebär att den som är åtalad kan uppge att han eller hon är arbetslös och därmed dömas till en väldigt låg dagsbot. Detta leder till en orimlig situation där personer har möjlighet att komma undan ett strafföreläggande genom att uppge falska uppgifter och utnyttja luckor i rättsväsendet. Dagsböter som straff strider mot principen om likhet inför lagen: Samma brott ska straffas på samma sätt och med samma straff oavsett vem som utför det. Brottet blir inte värre för att det utförs av en höginkomsttagare. Med dagsböter knutna till inkomst riskerar kriminella med svarta inkomster att få straffrabatt i förhållande till en i övrigt skötsam skattebetalare. Finns det ingen beskattad inkomst blir dagsboten ganska låg, vilket ger straffrabatt för individer med svarta inkomster. Den gruppen är inte extra skyddsvärd sett ur ett allmänt rättsperspektiv. Regeringen bör därför utifrån detta ta initiativ till en översyn av lagstiftningen med syftet att avskaffa dagsböter som straffpåföljd. Boriana (M)
mot · H8022348 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka trafikundervisningen i och tillkännager detta för regeringen. Det finns ett antal studier, såväl svenska som internationella, som visar att barn upp till ungefär saknar förutsättningar för att vid alla tillfällen visa ett trafiksäkert beteende. Som i alla andra sammanhang är det självklart i första hand föräldrarnas ansvar att se till att barnen har nödvändiga kunskaper och förmåga till rätt beteende innan de ger sig ut i trafiken på egen hand. Men inte desto mindre ligger det ett heltäckande ansvar för trafikutbildning av barn och unga hos skolan och kommunerna. Men det finns stora variationer i vilken mån detta uppfylls i olika delar av vårt land. Den undervisning som finns sker främst , vilket gör att det uppstår ett kunskapsglapp när tonåringarna börjar röra sig ute i trafiken. Den mest omfattande och genomtänkta trafikutbildningen sker vid körkortsutbildningen i våra körskolor, vilket i sig är helt naturligt. är det dock många unga vuxna som tar körkort allt senare i livet, och en hel del som aldrig tar det. Därigenom är det många trafikanter, främst gående och cyklister, som inte fått någon systematisk utbildning i trafiksäkerhet. Detta är en farlig utveckling. Därför bör trafikundervisningen i skolan förstärkas och ges även längre upp i åldrarna, liksom det bör säkerställas att den sker i tillräcklig omfattning i hela landet. Boriana (M)
mot · H8022349 · 2020-10-05 00:00:00 — Ökade befogenheter för husrannsakan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen bör ges ökade möjligheter till husrannsakan, och detta tillkännager för regeringen. Den grova organiserade brottsligheten har brett ut sig allt mer. Omfattningen är så stor att det i media mer eller mindre uppfattas som vardagshändelser. Allt fler människor drabbas, direkt eller indirekt. Denna typ av brottslighet tenderar dessutom att ta sig allt grövre och våldsammare uttryck. Sprängningar och gänguppgörelser med skottlossning, inte sällan med dödlig utgång, sker mitt bland oskyddade medborgare. Oskyldiga som helt enkelt haft oturen att befinna sig på fel plats vid fel tillfälle har mördats eller skadats för livet. Denna utveckling måste stoppas, och den måste stoppas . Staten måste en gång för alla återupprätta sitt våldsmonopol. Polisen behöver få ökade befogenheter för att kunna stävja den grova brottsligheten. Ett exempel på sådan åtgärd är möjligheten att göra husrannsakan för att leta efter vapen och sprängämnen. Enligt nu gällande lagstiftning är det mycket svårt att göra husrannsakan utan en pågående förundersökning, vilket lämnar fritt spelutrymme till de kriminella ligorna. Möjligheten att göra husrannsakan i preventivt syfte är viktig för att kunna lagföra de som begått brott. Det stör de kriminella i deras verksamhet, och vetskapen om att husrannsakan betydligt oftare kan komma att ske gör det betydligt svårare för ligorna att hantera vapen och sprängämnen. Boriana (M)