mot · H8023521 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny karensdag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka sjukpenningen dag 90 och dag 365 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra en tidsgräns i sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare kvalificering till sjuk- och aktivitetsersättningen och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Sjukfrånvaro ger en sämre privatekonomi, och en lång frånvaro från arbetslivet leder ofta till färre sociala kontakter i vardagen. Detta innebär ett utanförskap som blir både ekonomiskt och socialt. Det är därför självklart för oss att samhällets insatser i möjligaste mån ska inriktas på att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. Den som har sämre hälsa men som ändå har en arbetsförmåga ska uppmuntras att behålla sin anknytning till arbetslivet. Den som är sjuk eller skadad och inte kan arbeta ska ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Den som har arbetsförmåga ska få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. Det centrala måste vara att ta fram reformförslag som påverkar incitamenten på ett sådant sätt att systemet uppmuntrar de med arbetsförmåga att återvända till arbetslivet, vilket också skulle minska statens kostnader för sjukpenning och rehabilitering. Regeringen är dock oförmögen att genomföra de nödvändiga reformer som behövs för att få ner sjuktalen till nivåerna 2010. Istället föreslår regeringen olika bidragshöjningar och fortsätter med en politik som minskar möjligheterna för människor att komma tillbaka från sjukdom. Anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Att regler och ersättningsnivåer i sjukförsäkringen påverkar sjukfrånvaron är känt i forskningen. Sjukförsäkringssystemet har en avtrappning som medför att ersättningen minskar först vid dag 365 då ersättningsnivån minskar från till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den första karensdagen är det enda och tydliga exemplet på en tidig tröskel in i sjukförsäkringens sjuklönedel. Långa sjukfall är naturligtvis ibland oundvikliga för den enskilde och sjukförsäkringssystemet ska då ge trygghet i att den som är sjuk ska få stöd. Men om de långa sjukfallen ökar totalt sett skapas många problem och risker. För att stärka incitamenten att komma tillbaka till arbete tidigare föreslår stärkta drivkrafter för att komma tillbaka till arbete genom att sänka taket i sjukförsäkringen, öka avtrappningen av sjukpenningen och införa en karensdag vid övergången från sjuklön till sjukpenning, det vill säga vid dag 15. Dagens regelverk som medger att särskilt allvarliga sjukdomstillstånd kan undantas från nedtrappningen i ersättningsnivåer ska också fortsättningsvis gälla. föreslår att en ny karensdag införs vid dag 15. Den ska tillsammans med den första karensdagen utformas som ett karensavdrag. Detta bedöms minska utgifterna inom utgiftsområdet med under resterande del av mandatperioden. Den nya karensdagen bör anpassas till regelverket som följer av pandemins utveckling. minskar anslaget med 2021–2023 genom införande av en ny karensdag. vill även återinföra en övre tidsgräns i sjukförsäkringen vilket väntas minska utgifterna inom utgiftsområdet med –2023. Till följd av förslag om sänkt drivmedelsskatt påverkas KPI vilket ger följdjusteringar i anslaget. Därmed ökar anslaget med , men minskar med 2022 och 2023. avvisar regeringens förslag om nedsatt arbetsgivaravgift för unga till förmån för egna arbetsmarknadspolitiska förslag. Det medför att anslaget minskar med 2021 respektive 2022. avvisar dessutom regeringens förslag om bilförmån vilket medför att anslaget för ökar med jämfört med regeringens förslag. vill förändra a‑kassan vilket skulle minska anslaget med –2023. Regeringen har angivit anslag om vid möjlig förlängning av ersättning för karensdag, 33 miljoner vid möjlig förlängning av stöd till egenföretagare vid sjukdom och sjukpenning vid inställd vård. Det är viktigt att ha god beredskap inför att coronakrisen kan bli värre. väljer dock att flytta över dessa medel till en krisbuffert, i stället för att boka in dessa medel på anslag. avvisar därmed regeringens förslag till förmån för vårt förslag om en krisbuffert. Sammantaget minskar anslaget med 2021, 2022 och 2023. Anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Många unga med funktionsnedsättning som får aktivitetsersättning deltar inte i insatser som syftar till att öka chanserna att få arbete eller börja studera. De får inte den hjälp de behöver för att aktivera sig utan blir istället inaktiva och hamnar längre och längre ifrån arbetsmarknaden. Dessa unga riskerar att få låg inkomst hela livet och i förlängningen en mycket låg pension. Människor som har sjuk- eller aktivitetsersättning måste få bättre förutsättningar att bryta sitt utanförskap. De ekonomiska trygghetssystemen måste alltid uppmuntra fler att gå från sjukdom till jobb eller utbildning och genom det få ett sammanhang och en egen försörjning. Därför föreslår en skärpning av kvalificering till sjuk- och aktivitetsersättningen vilket beräknas minska utgifterna inom anslaget med 2021–2023. Anslag 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader Regeringen föreslår en tillfälligt utökad ersättning för sjuklönekostnader och en förlängd läkarintygsfri tid. avvisar regeringens förslag till förmån för vårt förslag om en krisbuffert för det fall att coronakrisen blir värre. minskar därför anslaget med respektive för .