ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022201 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka åtgärder som krävs för att säkerställa att romer i och får del av de mänskliga rättigheter som stipuleras i såväl som konventioner och tillkännager detta för regeringen. Diskrimineringen av romer i såväl som hela har pågått . De drabbades ohyggligt svårt av de nazistiska massmorden. Ungefär halva den romska befolkningen beräknas ha dödats under Förintelsen. De överlevande fick aldrig någon egentlig upprättelse, de nämndes inte under rättegångarna mot naziledare, och ytterst få av dem tilldelades någon kompensation. I rådde inreseförbud före, under och efter kriget. Den lagen riktades direkt mot romska flyktingar och upphävdes inte . Länge fördes i vårt land en politik präglad av rasbiologiska föreställningar och som markerades genom påtvingade steriliseringar och trakasserier som syftande till att pressa romerna ur landet. Den vitbok som regeringen lät publicera 2014 om behandlingen av romer visade effekterna av de fördomar som år riktades mot romer. Barnen hindrades från att gå i skola och många vuxna förblev analfabeter. Länge mötte romer hinder mot fast bosättning, och registrering av olika slag pågick ända in i modern tid. Publiceringen av vitboken kunde förstås uppfattas som en form av officiell ursäkt för dessa övergrepp, men många romer i vårt samhälle väntar fortfarande på en formell upprättelse. Skånepolisens registrering av romer – för att de var romer eller ingifta med någon med romskt ursprung – väckte förstås stark reaktion bland romer över hela landet. Trakasserierna och hatbrotten mot de romer som kommit från eller för att här försöka få en inkomst för anhöriga i hemlandet har också blivit en påminnelse om tidigare oförrätter. Romerna i vårt land har formellt skydd av att tillhöra en nationell minoritet enligt en konvention av . Detsamma gäller deras språk. Dessutom har de samma rättigheter som alla andra människor genom de konventioner om mänskliga rättigheter som FN och utarbetat och som ratificerats av och en rad andra länder. Den kommission mot antiziganism som arbetade på regeringens uppdrag 2014–2016 har inte fått den uppföljning som många romer förväntade sig, trots enskilda ansträngningar inom . Förslaget om en institution som bättre skulle kunna företräda romska intressen har inte förverkligats. Jämfört med situationen för de andra större nationella minoriteterna har stödet till romska intressen varit blygsam. Romerna förtjänar mer – i och i .
mot · H8022202 · 2020-10-05 00:00:00 — Arbetsförmåga måste betyda samma sak ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begreppet arbetsförmåga ska vara liktydigt i reglerna för a-kassan och sjukförsäkringarna och tillkännager detta för regeringen. drabbas många i samhället av att reglerna för a-kassan och sjukpenning innehåller begreppet arbetsförmåga. Det är samma begrepp men med olika innebörd. När någon enligt reglerna för sjukpenning bedöms ha arbetsförmåga kan reglerna för a-kassan innebära att personen inte har arbetsförmåga. Den utveckling som skett där allt fler individer hamnar mellan stolarna, utan hjälp från samhället och där läkare måste lägga på kompletterande sjukintyg till måste få ett slut. Våra trygghetsförsäkringar i samhället måste stärkas och bedömningen kring en persons arbetsförmåga ska vara likvärdig oavsett myndighet. Problemet med att människor faller mellan stolarna mellan å ena sidan och Arbetsförmedlingen å andra sidan är inte något nytt. Tyvärr har vi inte fått se stora förändringar . En av anledningen till att människor hamnar i kläm är att myndigheterna ibland använder olika definition på begreppet ”arbetsförmåga”. Det är inte en okomplicerad fråga att få ordning på, då begreppet i vissa situationer används i egenskap av huruvida personen har arbetsförmåga för normalt förekommande arbeten, eller om man har arbetsförmåga gentemot hela arbetsmarknaden.
mot · H8022203 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för blodgivning och att säkerställa att regelverket grundas på evidens och tillkännager detta för regeringen. Blodgivning är en viktig resurs för att kunna rädda liv. Blodcentralen får aldrig stå tom när en akut situation är framme. Brist på blodgivare ger brist på blodenheter till de som behöver det som mest. Därför är vi i behov av fler blodgivare som regelbundet kan vara med och säkerställa tillgången på blodenheter. Vid varje blodgivningstillfälle testas blodet för att säkerställa att det är fritt från smitta. Det är av stor vikt för att patienter i behov av blod ska kunna känna en säkerhet kring att transfusionen som ges ger möjlighet till liv och hälsa och inte ohälsa. Allt blod kommer dock inte så långt att det ens testas. Hälsodeklarationen som fylls i innan blodgivning kan ske är första linjen för urval, också den en viktig del i att säkerställa att blodet som doneras är säkert för patienter. Ett exempel är om du som blodgivare varit utsatt för risker som kan äventyra en säker donation. Det kan röra sig om att du injicerat narkotika, genomgått kirurgiska ingrepp eller om du haft samlag i utbyte mot droger eller pengar. beslutade att stryka homosexualitet ur sjukdomsregistret. Mot bakgrund av regelverket för blodgivning kan man dock se att det åtminstone i det sammanhanget är att betrakta som en källa för sjukdom och ett uppenbart riskbeteende. Regelverket stipulerar att ”en man som har haft sexuellt umgänge med en man” ska avvakta han ger blod. I praktiken innebär detta att en man som lever i ett stabilt, monogamt förhållande med en annan man, måste avstå från att ha sex för att kunna ge blod. För att förtydliga skevheten i regelverket: lever i ett stabilt förhållande med . Deras gemensamma vän for till Magaluf där han hade olika 24-timmars romanser med tre olika kvinnor. och går gemensamt in på blodgivningscentralen en regnig dag i syfte att ge blod. berättar om sin resa till och sina 24-timmars romanser. Han får till svar att han kan komma tillbaka när eventuella blodsmittor med säkerhet kan synas vid screening. berättar om sin relation med . Han får till svar att han ska leva i celibat för att ens kunna screena blodet. Vi har ett förlegat regelverk för blodgivning, som helt saknar evidens när det kommer till risk för blodsmitta och män som har sex med män. Parallellt med detta larmar våra sjukhus om perioder av brist på blod, med risk för patienters liv och hälsa. Det är inte värdigt ett modern och öppet samhälle att göra skillnad på människor utifrån sexuell läggning. Eller att fördomsfullt anta att alla människor med en viss sexuell läggning har ett riskbeteende som gör dem olämpliga som blodgivare. Med modern teknik kan tester utföras som kan användas som underlag för avgörandet istället för fördomsfulla gissningar. Det är dags för en evidensbaserad blodgivning och ett jämlikt regelverk. Riskbeteende och sexuell läggning är inte samma sak.
mot · H8022205 · 2020-10-05 00:00:00 — Mänskliga rättigheter kränks i Xinjiang ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kränkningarna av mänskliga rättigheter i Xinjiang är grund för tydliga ställningstaganden och internationella initiativ och tillkännager detta för regeringen. Det extremt allvarliga människorättsläget i kinesiska autonoma regionen kvarstår alltjämt och vikten av internationella protester och granskning är viktigare . Det kinesiska styrets försäkringar om att allt är harmoniskt i Xinjiang stämmer illa med deras vägran att låta granska situationen på plats. har flera rapporter om området ytterligare spätt på farhågorna om människorättsläget i provinsen. Förutom ytterligare vittnesmål om tortyr, hjärntvätt, tvångsindoktrinering, misshandel och sexuella övergrepp har det även tillkommit rapporter om misstänkt tvångsarbete, tvångsaborter och tvångssterilisering. Det är svårt för människorättsorganisationer att utreda förhållandena i Xinjiang på grund av den enorma övervakningsapparat som finns på plats och risken för att uppgiftslämnare ska råka illa ut, så det är svårt att bekräfta de sistnämnda människorättskränkningarna. Dock är tvångsaborter och tvångssteriliseringar något som har förekommit i under den så kallade ettbarnspolitiken. Rapporter också från visar att elever, lärare och föräldrar har gått ut och protesterat mot att kinesiska centralmyndigheter beslutat att minska eller upphöra med undervisning på mongoliska, då de är rädda att detta är första steget i en kampanj för att utradera deras kulturella särart. Kinesiska myndigheter har slagit till hårt mot dessa manifestationer, och sprider sig oron för att även kommer att drabbas hårdare av människorättskränkningar i kölvattnet av dessa protester. bör fortsätta att agera inom FN och EU för att ställa styret i till svars för de människorättskränkningar som pågår i Xinjiang och andra delar av . för mänskliga rättigheter bör genomföra en specialsession med inriktning på detta, i linje med vad FN:s egna människorättsexperter har föreslagit, och bör stödja och arbeta för detta. Det är viktigt att kränkningar av mänskliga rättigheter även i kan granskas av FN. Alltför många medlemsstater försvårar detta av ekonomiska och maktpolitiska skäl. Desto viktigare att , liksom EU, ger tydligt stöd till organ och oberoende experter inom FN att granska, rapportera och föreslå åtgärder mot kränkningar av mänskliga rättigheter i . Serkan Köse (S)
mot · H8022207 · 2020-10-05 00:00:00 — Socialtjänstlagen och äldres livskvalitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om socialtjänstlagen och äldres livskvalitet och tillkännager detta för regeringen. tillsatte regeringen en utredning för att utreda behovet av att äldre får en egen lagstiftning. De äldre har olika behov av stöd, service, vård och omsorg, därför anser regeringen att det finns skäl att se över och analysera vilka för- och nackdelar som finns med att samla alla bestämmelser om äldreomsorg i en särskild lag. Socialtjänstlagen är en målinriktad ramlag som ska försäkra allas rätt till en skälig levnadsnivå. Det står i socialtjänstlagens 1 kap. 1 § att ”samhällets socialtjänst skall på demokratins och solidaritetens grund främja människornas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet”. Det saknas i lagen en fastställd definition om vad begreppet ”skälig levnadsnivå” innebär i praktiken, vilket ger kommuner obegränsad tolkningsfrihet. Det är förståeligt att lagen omöjligen kan precisera allt eftersom biståndsbesluten ska utgå från varje enskild människas individuella behov, och insatserna varierar naturligtvis mellan olika individer. Det finns nationella riktlinjer som ska ge stöd till kommuner. Kommuner i sin tur har tagit fram egna riktlinjer exempelvis för biståndsbedömning inom olika områden. Problemet uppstår när tolkningarna kan skilja sig beroende på vilken handläggare man råkar ha eller vilken kommun man råkar bo i. Rättssäkerheten sätts ur spel. Det är enklare att följa socialtjänstlagen och riktlinjer när det gäller exempelvis bistånd till stöd/hjälp vid måltider, att klä sig eller vid städning. Där finns trots allt någon sorts oskriven miniminivå att följa. Man bör äta frukost, lunch och middag, helst också några mellanmål/fika, och det finns rekommendationer av om vad en näringsriktig måltid ska innehålla. Det är betydligt svårare t.ex. vid bedömning av utevistelse, social samvaro och så vidare. Risken för att livskvaliteten för våra äldre kan variera beroende på var de bor eller vilken handläggare man tilldelas kan minimeras om man i socialtjänstlagen förtydligar, definierar och exemplifierar kring områden som är viktiga för att öka våra äldres livskvalitet. Detta är kanske särskilt viktigt nu med erfarenheterna från den pågående pandemin, tidigare nämnda förtydliganden i socialtjänstlagen kan vara en framtida garant för säkrad och mer jämlik livskvalitet för våra äldre. Serkan Köse (S)
mot · H8022212 · 2020-10-05 00:00:00 — Förtydliga yrkestrafiklagen vid tillfälliga avställningar av fordon ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtydligande av yrkestrafiklagen gällande tillstånd och tillkännager detta för regeringen. Coronaviruset har slagit till med full kraft mot och övriga världen. Verksamheter har gått i konkurs, besöksmål och gränser stängts. Människor ombeds att inte resa om det inte är absolut nödvändigt. I den här situationen har givetvis bussbolag och i viss mån även åkerier tvingats att ställa av fordon i väntan på en återgång till en mer normal verksamhet. I den här situationen kan enskilda näringsidkare inte göra mycket annat än att dra ner på sina kostnader för att klara ”övervintringen”. Inom transportsektorn är det naturligt att ställa av fordon i väntan på att kunna återstarta verksamheten. För företag som enbart har ett fordon i verksamheten inträffar det märkliga att Transportstyrelsen avser att dra in bolagets trafiktillstånd. Transportstyrelsen hänvisar till EU-förordning 1071/2009 och menar att denna förhindrar en tidsfrist . Artiklarna 3 och 13 i nämnda förordning pekar på att Transportstyrelsens tolkning är felaktig. Artikel 13 ger ansvarig myndighet mandat för tillfällig indragning och återkallelse av tillstånd, i detta förfarande ingår tidsfrister. För att artikel 13 skall vara tillämplig måste bolaget riskera att inte uppfylla något eller några av de villkor som finns i artikel 3. har och övriga världen varit drabbade av en pandemi, och det innebär att företag tvingas ställa av fordon i väntan på att marknaden återhämtar sig. För de företag som enbart har ett fordon på sitt tillstånd kommer ovillkorligen en tidsfrist från Transportstyrelsen, och därefter återkallas tillståndet. Inte på grund av misskötsel eller ekonomiska problem, utan för att bussen eller lastbilen är avställd. Orsaken till avställningen är välkänd, men av någon anledning tar inte Transportstyrelsen hänsyn till rådande situation utan lämnar ett beslut om att tidsfristen upphör vid ett givet datum. Transportstyrelsen tolkar uppenbarligen EU-förordningen alltför hårt och skapar en situation för seriösa småföretagare där de tvingas till tillfällig påställning av ett fordon enbart för att tillfredsställa formalia som är en produkt av en alltför snäv svensk tolkning av en EU-förordning. Uppfyller inte bolaget de krav som stipuleras i artikel tre skall naturligtvis myndigheten agera. är situationen sådan att yttre omständigheter påverkar bolagens verksamhet och tvingar dem att ställa av fordon. Samma situation kan uppstå igen och därför måste lagstiftningen vara mer flexibel. Det bör förtydligas hur artiklarna 3 och 13, EG 1071/2009 skall hanteras i svensk lagstiftning. Det kan lämpligen göras i 2 kap. 7 eller 8 § yrkestrafiklagen (2012:210).
mot · H8022215 · 2020-10-05 00:00:00 — Dela upp i ett vägverk och ett banverk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en delning av till ett vägverk och ett banverk och tillkännager detta för regeringen. var ordningen sådan att ansvaret för vägnätet var underordnat och ansvaret för järnvägsnätet var underordnat . Därefter har verksamheterna varit sammanslagna under . Eftersom nu gått borde man granska om denna lösning har varit optimal för verksamheten och om skattebetalarna får ut mest väg och järnväg för pengarna eller om sammanslagningen lett till försämringar och/eller fördyringar. En sak kan konstateras, och det är att antalet anställda på ökat drastiskt sedan bildande. Enligt årsredovisning var det totala antalet anställda 6 806 2010, men 2019 hade det totala antalet anställda ökat till 9 403. Detta är en ökning med . Ytterligare ett problem med sammanslagningen som kan konstateras är att det är svårare att få erforderlig kompetens för flera tjänster då inte längre bedriver underhåll och investeringar/reinvesteringar i egen regi, som när produktion och produktion fanns. Då fanns det karriärvägar inom respektive verk, och kompetensen och kännedomen om anläggningen stannade på ett naturligt sätt kvar inom verken. En utredning bör därför tillsättas om huruvida man skall återgå till den tidigare ordningen genom att dela upp i ett Vägverk med ansvar för vägnätet och ett Banverk med ansvar för järnvägsnätet, eller om verksamheten även framgent skall vara sammanslagen i ett Trafikverk.
mot · H8022216 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett avskaffande av trängselskatten och tillkännager detta för regeringen. I och tillämpas trängselskatt. Avsikten med denna förordning var att minska trängseln, att betala för den infrastruktur som används och i bästa fall skapa en finansiell kraft med möjlighet att satsa . Tyvärr tyder tendenser på att intäkter ibland i stället finansierar skulder för gångna projekt, och försök att minska trängseln har tappat sin funktion eftersom ett minskat resande har uteblivit. Trängseln kan dock öka, vilket till stor del beror på att städerna bygger bort vägar till förmån för bussfiler och cykelbanor och inte satsar på infrastruktur för minskad trängsel för bilismen. invånare lever i ett av världens högst skattebelagda samhällen. Skatten borde räcka till att finansiera den infrastruktur som behövs, utan att några lokala och särskilda avgifter drabbar den enskilde brukaren. Regeringen bör därför utreda ett avskaffande av trängselskatten.
mot · H8022219 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum och tillkännager detta för regeringen. har en mer än historia. Kristendomen och har haft en mer djupgående inverkan på vår kultur än någon annan idé och institution. Konst, filosofi, moral, traditioner, arkitektur, hantverk, musik m.m. är alla exempel på områden som varit och är starkt färgade av vårt kristna arv. Påverkan har dock också varit ömsesidig. Förhållandena, förutsättningarna och kulturen i vårt land har gjort att den svenska kristendomens historia innehåller vissa särdrag i jämförelse med andra kristna länder. Trots att vi är ett av världens mest sekulariserade länder, är fortfarande en stor andel av befolkningen medlemmar i . De kristna högtiderna och traditionerna är fortfarande en självklar del av vår nationella kultur och utgör viktiga inslag även i många icke-troendes liv. Andelen av befolkningen som uttrycker att kristna värden är viktiga har ökat enligt en undersökning gjord av Linnéuniversitet 2018. Intresset för tro och tradition är således folkligt grundmurat, och behovet av att känna till och förstå det svenska kristna kulturarvet är därtill en viktig nyckel för att förstå vårt lands historia, kultur och samtid. De kyrkliga kulturminnena utgör den största samlade delen av det materiella svenska kulturarvet. I samband med att kyrkan och staten skildes åt inrättades den s.k. kyrkoantikvariska ersättningen där staten åtog sig att bära en betydande del av kostnaderna för bevarandet av framför allt de kulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnaderna. Tyvärr har staten inte fullt ut axlat sitt ansvar och justerat sina åtaganden och kostnader för kulturminnesvården i takt med växande behov, klimatförändringar och förändrade uppvärmningssystem i kyrkobyggnaderna. Inte minst har kyrkans stadigt vikande medlemsantal gradvis urholkat kyrkans förmåga att bevara och synliggöra det kristna kulturarvet, och där ökar betydelsen av ett omsorgsfullt statligt ansvar. Den ansträngda ekonomiska situationen som råder i många stift och församlingar i kombination med det ökade hotet från en organiserad brottslighet som specialiserat sig på att stjäla våra kristna kulturskatter har också resulterat i ett minskat öppethållande i många av landets kyrkor och därmed en minskad tillgänglighet till det kristna kulturarvet. De brister som föreligger när det gäller bevarandet av kyrkobyggnader är tyvärr också ännu större när det gäller föremålsvården och bevarandet av det immateriella kristna kulturarvet. I nederländska finns Museum Catharijneconvent med inriktning på nederländsk konst och kulturhistoria som samlar och skildrar de mest värdefulla delarna av det nationella kristna kulturarvet. Eftersom behovet av en liknande institution är stort även i bör regeringen utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. i (SD)
mot · H8022222 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kultur på recept och tillkännager detta för regeringen. Kultur på recept är en modell som instiftades under alliansregeringens styre. Forskning visar att kulturupplevelser och kulturaktiviteter kan hjälpa till att stimulera och rehabilitera personer som stått utanför arbetsmarknaden . Framför allt gäller det personer som drabbats av stress, utbrändhet och stroke som behandlats på detta sätt. Det är personer som varit isolerade och som därmed även tappat självkänslan, vilket gjort att man inte sökt sig tillbaka till arbetsmarknaden. Det forskning visar på är att man kan minska stressnivåerna med hjälp av kulturupplevelser. som kulturen hjälper de som mest behöver det så tryggar det även kulturutövarnas arbetstillfällen. Modern sjukvård med evidensbaserad forskning och kunskap ska ligga till grund för våra sjukhus. Med den senaste erfarenheten kan vi utveckla kunskap som leder till framgång och nya sätt att behandla patienter på och utveckla arbetet framåt. Eftersom kultur på recept är ett komplement till sjukvården, anser vi att den forskning som gjorts bör användas och skarpa reformer utredas och sjösättas för att kultur i vården på allvar och på bredare front ska kunna implementeras och användas inom hälso- och sjukvården. i (SD)
mot · H8022224 · 2020-10-05 00:00:00 — Inför en möjlighet till förvarstagande av särskilt farliga brottslingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet till förvarstagande av särskilt farliga brottslingar och tillkännager detta för regeringen. I flera länder finns möjlighet till fängelse för förövare som anses särskilt farliga. I används begreppet ”dangerous offender” för förövare som upprepade gånger gjort sig skyldiga till allvarliga vålds- eller sexualbrott. tillämpas en omvänd bevisbörda, som innebär att när en person gjort sig skyldig till tre sådana allvarliga brott, går bevisbördan över på vederbörande att visa att han eller hon inte utgör en fara för samhället. Den som har klassats som dangerous offender kan ansöka om frigivning men om vederbörande bedöms som fortsatt farlig kan straffet i praktiken bli livstids fängelse. Det innebär alltså en möjlighet till livstids fängelse trots att det inte är föreskrivet för det enskilda brottet. Ett liknande regelverk finns i och , då någon döms för terroristbrott eller allvarliga vålds- eller sexualbrott. I finns inte livstids fängelse, men den som döms till förvar (forvaring) kan i praktiken hållas fängslad på livstid. Förvarstagandet tidsbestäms men kan förlängas med i taget obegränsat antal gånger. Förvar kan bli aktuellt för den som begått ett allvarligt brott mot person, i syfte att skydda samhället. Det kan också aktualiseras om brottet inte är lika allvarligt men brottsligheten upprepad. I kan en farlig förövare inte hållas avskild från samhället på livstid, trots att han eller hon gjort sig skyldig till upprepad allvarlig brottslighet, om inte livstids fängelse är föreskrivet för det enskilda brottet eller vederbörande har begått brottet under påverkan av en allvarlig psykisk störning. Om det senare är fallet, kan vederbörande dömas till sluten rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning. Men för en person som exempelvis upprepade gånger gjort sig skyldig till allvarliga sexuella övergrepp men som inte bedömts ha gjort det under påverkan av en allvarlig psykisk störning finns alltså inte den möjligheten, eftersom det för varje enskilt brott inte är föreskrivet livstids fängelse. För grovt sexuellt övergrepp mot barn är föreskrivet max fängelse. Även om tidigare brottslighet är försvårande vid påföljdsbestämningen, kan en person som gjort sig skyldig till ett så vedervärdigt brott efter röra sig fritt i samhället igen och därmed utgöra en fara för samhället. Svenska domstolar bör få större möjligheter att skydda samhället från uppenbart farliga förövare. Därför bör möjligheten till förvarstagande av särskilt farliga förövare (dangerous offenders) övervägas i . Detta bör ge regeringen till känna.