mot · H8021623 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en gemensam nationell styrning och ett statligt övergripande ansvar i en pandemisituation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter ska agera opolitiskt och med en öppenhet och transparens enligt offentlighetsprincipen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheters samverkan bör öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grundligt ska utreda möjligheten till vaccintillverkning i statlig regi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta ett tydligt statligt ansvar vad det gäller nationell samordning av hälso- och sjukvårdens beredskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta fram strukturer för att de nationella myndigheterna ska bli bättre på att stödja regionerna i arbetet för en stärkt beredskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att skapa ett långsiktigt system för riktade resurser med syfte att bygga upp en kvalitativ och jämlik beredskap i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att granska och utvärdera den bristfälliga beredskap som exponerats under pandemin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över den lagstiftning som omfattar regionernas beredskap vad det gäller läkemedel och medicinsk utrustning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen som omfattar regionernas beredskap gällande läkemedel och medicinsk utrustning ska vara tvingande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en gemensam plattform för vaccinationsregistrering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen på ett effektivt sätt bör uppmuntra människor till ett hälsosamt leverne och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inspireras av de länder där ansvaret för att kontakta dem som kan ha smittats vilar på sjukvården, när det gäller covid-19-smittspårning, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lämplig myndighet bör arbeta fram nationella riktlinjer för vad som ska räknas som trängsel i kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att bör följa om munskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka verksamheten med mobila vårdenheter vid en pandemi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka verksamheten för mobila vårdenheter med tandvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra villkoren för vård- och omsorgspersonalen vid arbete på krisschema och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta kompetensförsörjning under kris genom att personal kan förflyttas mellan olika huvudmän och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för införande av särskild administrativ vårdservicepersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillse att omsorgen inte används som en integrationsåtgärd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillse att antalet timanställda inom äldreomsorgen kraftigt minskas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillse att kraftigt öka antalet tillsvidareanställda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bred nationell rekryteringskampanj bör genomföras för att locka tillbaka vårdutbildade till omsorgen och öka kompetensen bland omsorgspersonalen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom olika incitament höja attraktionen för undersköterskeyrket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka incitamenten och på olika sätt attrahera människor att omskola sig till vård- och omsorgsyrket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att regioner, kommuner och privata utförare ska ge personalen inom äldreomsorgen goda förutsättningar att delta i vidare- och specialistutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska vidta långsiktigt hållbara åtgärder för att främja kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersköterskor bör utbildas efter det faktiska behovet för att en säker och trygg omsorg ska kunna utföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska tillse att omgående också undersöker vilken roll språkförbistringen bland personal inom äldreomsorgen har haft för smittspridningen av coronaviruset och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska tillse att rekommendation om att äldreomsorgens medarbetare ska ha ”förmåga att förstå, tala, läsa och skriva svenska”, ändras till ett krav på att äldreomsorgens medarbetare enligt ett fastställt nationellt minimikrav ska behärska det svenska språket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt kommuner att tillse att rätt utbildad och kompetent personal samt medicinsk utrustning, såsom syrgas, dropp och intravenös antibiotikabehandling, ska finnas tillgängliga på äldreboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillse att vård och omsorg av smittade covid-19-patienter separeras från friska boende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett besöksförbud på äldreboenden bör omprövas kontinuerligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana regeringen att infria mening om ett undantag för vistelsekommuner vid samhällskris och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillse att bedömningar vid palliativ vård följs även under en pandemi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att bör få ett särskilt samordningsansvar (vårdgarantikansli) för vårdköerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att en nationell väntelista ska införas för de behandlingar och operationer med längst vårdköer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att upprätta avtal med vårdgivare inom telemedicin både nationellt och internationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att utveckla och stimulera digitala vårdkontakter för att möta patienternas behov av vård på distans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att utvidga patientlagen så att patienter har rätt att söka slutenvård i andra regioner än där man är skriven och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att vidareutveckla så att patienten där kan hitta väntetider samt jämförbara kvalitetsdata för alla vårdgivare, oavsett regi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att dimensioneringen av intensivvårdsplatser bör öka och dess styrning behöver intensifieras nationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att den statliga utredning som ser över vårdmomsen påskyndas med tanke på den stora vårdskulden och att lagändringar snabbt behöver komma på plats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att underlätta för de patienter som själva väljer att söka planerad vård i andra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att förbättra villkoren betydligt för dem som arbetar inom sjukvården, dels för att behålla befintlig personal men också för att locka tillbaka personal som har slutat och arbetar inom annan verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att förbättra möjligheter att validera vårdutbildningar med specialistkompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en gemensam nationell rekryteringsstrategi för att nå specialistkompetens inom sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att tandvårdskostnaden i högkostnadsskyddet för den enskilde ska subventioneras samt för en förlängning av tidsperiodens längd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att arbetsgivare uppmanas att erbjuda extra stöd vid distansarbete och vid en förändring av arbetssituation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell handlingsplan för att möta en väntad ökad psykisk ohälsa med anledning av pandemin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en nationell stödtelefonverksamhet för personer med psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nationella stödtelefonens verksamhet ska vara en del av 1177 Vårdguidens uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nationella stödtelefonen ska bemannas av professionella yrkesutförare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillse att tillräckliga resurser för rehabilitering efter covid-19-sjukdom garanteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om post-coronauppdraget och tillkännager detta för regeringen. kommer att etsas fast i historien som ett mycket mörkt år då det nya coronaviruset försatte vårt land i en mycket allvarlig kris. Virusets spridning i är helt unik, inte bara i jämförelse med våra nordiska grannländer utan också i resten av världen. Smittan fick redan i ett tidigt skede fäste på våra äldreboenden och de vi skulle skydda mest drabbades allra hårdast. Covid-19 har utmanat vårt samhälle och visat var vi har våra största brister. Bristen på personal men också kompetensbristen hos delar av personalstyrkan som arbetar med våra äldre har haft allvarliga konsekvenser. Skyddsutrustning saknades och bedömdes initialt inte behövas inom omsorgen. Utan att föregå slutsatser var detta anmärkningsvärt. Coronapandemin har satt vård och omsorg under stor press. Många besök, utredningar, operationer och behandlingar har ställts in eller skjutits upp . Mer än hälften av patienterna som stod i operationskö hade fått vänta . Det var första gången under det senaste årtiondet som av de köande inte fick vårdgarantin uppfylld. hade redan före pandemin stora problem med kroniskt långa vårdköer. Redan innan vi gick in i pandemin stod 113 000 patienter i kö till operation och åtgärd i specialistvården. Regeringens misslyckande med att korta vårdköerna har orsakat stort mänskligt lidande både för den enskilda patienten och för deras anhöriga. Varje enskild region kommer inte klara av att korta vårdköerna och erbjuda en jämlik vård till sin befolkning. Det är dags att se landets sjukvård som en helhet och ta ett samlat grepp om köerna. Samhället har alltid ett ansvar för sina medborgare, och det ansvaret innebär också att samhället på bästa sätt skall se till att medborgarna får en tillgänglig och säker vård och omsorg som minskar deras lidande. Staten måste ta ett större ansvar för att komma till rätta med effekterna av pandemin. För att klara av att framöver hantera vård och omsorg i en samhällskris måste vi därför lära oss av denna pandemi och åtgärda de svaga länkarna. Vi måste vara förberedda på att den psykiska ohälsan kommer att öka. Många äldre har inte haft fysisk kontakt med närstående på länge, studenter har inte kunnat fira sin examen som de sett fram emot och vårt vardagliga liv har förändrats bland annat med arbete på distans. befinner sig i en extraordinär situation. Vi måste rusta oss och vara förberedda, dels för tiden efter pandemin, dels för att fortsatt kunna hantera covid-19 och dels inför om något liknande händer igen. Åtgärder för att hantera vård och omsorg på bästa sätt under en samhällskris måste vidtas. Sjukvården och omsorgen styrs av en uppsättning regler som myndigheter tar fram, t.ex. , Inspektionen för vård och omsorg, och , samt av lokala regler som kommuner och regioner utfärdar. I en kris måste det tydligt framgå vilken tolkning av reglerna som vården och omsorgen ska följa. Här har den svenska strategin misslyckats totalt. Ett exempel på detta är frågan om huruvida munskydd eller visir var den adekvata skyddsutrustning som vårdens medarbetare behövde och där myndigheterna i början var av olika uppfattning. Det skapade en mycket stor osäkerhet där fokus fick läggas på att reda ut vad som egentligen gäller snarare än på omsorgen. Ett annat exempel är den initiala riktlinjen om en begränsning om 500 personer vid offentliga sammankomster. Efter en begäran till ändrades begränsningen till att omfatta endast 50 personer. Begränsningen gav dock som flera andra rekommendationer inte en tydlighet där en fotbollsmatch inte får ha åskådare medan badstranden kan ha obegränsat antal besökare. Skolor, kollektivtrafik, privata evenemang och besök i affärer omfattades inte heller av begränsningen, medan studentfirande och annat blev inställt. Den som anordnade en tillställning som bröt mot förbudet kunde dömas till böter eller fängelse . Detta har inneburit att människor varit osäkra på vad som är rätt och hur olika situationer ska hanteras. anser att myndigheternas rekommendationer ska vara lätta att följa och dessa ska inte ge upphov till tveksamheter. Den gemensamma nationella styrningen och vem som har det övergripande ansvaret och mandatet för vad som gäller i en pandemisituation måste förtydligas. Myndigheter ska agera opolitiskt och med en öppenhet och transparens enligt offentlighetsprincipen. Myndigheter ska också ha en samverkan innan beslut tas så att besluten verkligen är adekvata och kan följas. Tillgång till vaccin och läkemedel var länge ett framgångsland inom läkemedelsindustrin. Avsaknaden av kapital och starka ägare har varit avgörande orsaker till att svenska läkemedelsföretag har sålts till andra länder. Medicinsk forskning kan växa sig stark igen och forskningen är en avgörande komponent i det sammanhanget. Antalet patent och kliniska prövningar måste således stimuleras för att vi ska kunna vända trenden och därmed komma ifrån vår beroendeställning. När det gäller vaccin vid stora smittutbrott har vi pandemivaccingarantier, som innebär att vi betalar stora summor pengar för garanti om vaccin när behov finns. har det funnits planer på statlig vaccintillverkning, men tyvärr finns inga liknande ambitioner kvar . Egen tillverkning av vaccin kan komma att bli billigare att finansiera för staten, i jämförelse med kostnader för att reservera produktionskapacitet hos internationella producenter. Vaccinmarknaden kan liknas vid ett monopol som tillhör ett fåtal producenter i världen. En statlig vaccintillverkning har inte bara ekonomiska fördelar utan även säkerhetsmässiga. Under rådande pandemikris har vi sett att kontrakt och avtal tappar sitt egentliga värde. Av den anledningen finns det goda skäl att återigen utreda frågan om statlig tillverkning av vaccin. Beredskapslager för läkemedel och medicinsk utrustning Det är i huvudsak regionerna som ansvar för beredskapen inom hälso- och sjukvården. Landets regioner ska enligt lagstiftningen kunna hantera krissituationer i fred. Ansvaret innebär således att det ska finnas beredskapslager av både utrustning och läkemedel. Dock är lagstiftningen otydlig gällande vad för typ av beredskap som förväntas och hur regioner ska väntas klara sig på upprättade beredskapslager. Statlig finansiering av den regionala beredskapen och beredskapslager är en mycket angelägen fråga. brottas både regioner och kommuner med kraftiga ekonomiska underskott, vilket innebär att man har svårt att klara den dagliga verksamheten. Av den anledningen finns det i många fall inte ytterligare svängrum att finansiera en tillförlitlig beredskap. anser att den nuvarande lagstiftningen måste ses över, då det finns behov av tydligare formuleringar i lagtexten. Lagstiftningen gällande regionernas beredskap ska vara tvingande, ska det finnas ett tydligt statligt ansvar vad gäller nationell samordning och stöd från nationella myndigheter. Det är också angeläget att få till ett långsiktigt system för riktade resurser avseende att bygga upp en kvalitativ och jämlik beredskap i hela landet. Skillnaden mellan kommunernas beredskapslager av skyddsutrustning som munskydd och visir är stor. Vissa kommuner har lager som beräknas räcka medan andra har tagit höjd . finns det inga nationella riktlinjer för hur stora kommunernas lager av skyddsutrustning bör vara, vilket är en stor brist. Den bristfälliga beredskapen i regionerna måste granskas grundligt när krisen har lagt sig, för att vi ska kunna utvärdera och ta lärdom inför framtida beslut. Detta arbete inryms i regeringens samordnade post-coronauppdrag. Under pandemin uppmanades äldre personer i att vaccinera sig med det influensavaccin som finns för att möjligen stå bättre rustade mot att bli allvarligt sjuka i covid-19. Även i talade man om att detta kunde prövas men det gick inte fram en uppmaning om detta. Med ett nationellt vaccinationsregister hade sjukvården initialt kunnat erbjuda alla de som inte vaccinerat sig vaccination. Det hade varit ett bra sätt att kommunicera ut detta till alla äldre. Vaccination är en av de viktigaste förebyggande åtgärderna mot infektionssjukdomar. Befolkningen vaccinerar sig inom barnhälsovården, elevhälsan, primärvården, företagshälsovården, sjukhusvården och hos privata vaccinatörer under olika skeden i livet. Det går inte att få en samlad bild av vilka vacciner individen fått, och det är stora problem att få vaccinationsstatistik på befolkningsnivå. Det går inte heller att få fram vaccinationsdata på individnivå, eftersom man använder olika journalsystem för registrering hos olika vaccinatörer (även inom samma län) och systemen inte kommunicerar med varandra. Därför behöver det vidtas åtgärder för att ta fram de lösningar som behövs för att åstadkomma en väl fungerande vaccinationsregistrering. Målet med en gemensam plattform för vaccinationsregistrering är att förbättra möjligheterna att skydda befolkningen mot smittsamma sjukdomar. Folkhälsa och förebyggande åtgärder Hela samhället kommer att behöva rikta mycket större uppmärksamhet mot livsstilen och levnadsvanorna. Mycket talar för att de långsiktiga förebyggande effekterna inverkar vid en pandemi. Genom motion och nyttig kost kan man hjälpa till att ge sitt immunförsvar bästa möjliga förutsättningar för att minska risken att bli svårt sjuk. Dessutom ökar chansen att tillfriskna snabbare. Livsstilen kan spela in både på , för att exempelvis motverka fetma och högt blodtryck, och på kortare sikt. Vi vet att stress och dålig sömn kan påverka immunförsvaret negativt. Särskilt utsatta är äldre och multisjuka som redan kan ha nedsatt immunförsvar. identifiering av olika riskgrupper omfattar även övervikt. Rapporterade data talar för att övervikt och fetma är en oberoende riskfaktor för allvarlig sjukdomsutveckling vid covid-19. Risken ökar successivt med stigande övervikt och blir tydlig vid fetma. Vi vill att regeringen skyndsamt ska utreda hur man på ett effektivt sätt kan uppmuntra människor att äta hälsosammare, röra sig mer samt minska användning av alkohol, droger och tobak. Smittspårning är en viktig del i preventionsarbetet av smittsamma sjukdomar. Covid-19 är klassificerad som en allmänfarlig sjukdom och är därmed smittspårningspliktig. Det innebär att smittspårning behöver göras. presenterade nya riktlinjer som tillåter vården att delegera delar av smittspårningen vid covid-19 till den enskilda patienten. Den svenska modellen är att den smittade själv får ansvar för att kontakta personer de kan ha infekterat. Att lägga över smittspårningen på patienterna lever inte upp till guide över smittspårning av covid-19 som publicerades ; den ställer betydligt strängare krav. förespråkar att inspireras av de länders smittspårning, där ansvaret för att kontakta dem som kan ha smittats istället vilar på sjukvården, inte på den smittade som i . Där har man inhyrda medicinstudenter som kontaktar de som kan ha blivit smittade. Målet är att smittade ska ringas upp efter bekräftat positivt test. I samtalet motiveras den smittade till karantän och de personer som den smittade har haft kontakt med kartläggs, varpå de i sin tur sedan kontaktas på motsvarande sätt. Har de varit tillräckligt nära den som är bekräftat smittad inom en viss tidsrymd så uppmanas de till karantän. Gränserna till har under pandemin hållits öppna, vilket har medfört att inresandet från särskilt smittdrabbade områden inte har upphört. Olika länder har valt olika lösningar när det gäller reserekommendationer och kontroll av friska evakuerade personer och resenärer från drabbade områden. följer liksom flera andra nordiska länder WHO:s riktlinjer och rekommendationer från ECDC, den europeiska smittskyddsmyndigheten. I vidtas de flesta åtgärder inom smittskyddet utan tvång. bedömning är att en välinformerad och motiverad person förstår och följer givna rekommendationer och att det egna ansvarstagandet är bättre än tvångsåtgärder. Nyanlända migranter, som söker svenskt uppehållstillstånd, ska genomgå en obligatorisk hälsoundersökning där test av covid-19 ska ingå. Nationella riktlinjer för trängsel Trots uppmaningar om att undvika kollektivtrafiken är trängseln ofta stor i rusningstrafik inom kollektivtrafiken runt om i landet vilket kan innebära en ökad risk att bli smittad med covid-19. Skolstart och fler som återgår till arbetsplatserna efter semestern är några förklaringar till att trängseln har ökat. Det kan vara svårt för både resenärer och förare att veta vad som ska klassas som coronaträngsel. Därför bör lämpliga myndigheter som eller ta fram nationella riktlinjer för vad som ska räknas som trängsel i kollektivtrafik och därmed förhindra smittorisken i fråga om covid-19. Mer än 130 länder rekommenderar munskydd, däribland våra nordiska grannländer – är ett av få undantag. ändrade sina rekommendationer om munskydd . Enligt de nya rekommendationerna bör man uppmuntra till användning av munskydd i miljöer där distans inte kan hållas, som till exempel inom kollektivtrafiken och andra mindre utrymmen. Vi anser att bör följa om munskydd. ser ett utökat behov av mobila vårdenheter sedan covid-19 slog till . Att få sjukvård i hemmet skapar en ökad trygghet för patienten, speciellt för äldre som kan ha svårt att ta sig till sjukvården själva.