ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021055 · 2020-10-01 00:00:00 — Höj kvaliteten i äldreomsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja kvaliteten i äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lämplig myndighet bör ges i uppdrag att med SBU:s kartläggning som grund vidta lämpliga åtgärder för att höja kvaliteten i svensk äldreomsorg, och detta tillkännager för regeringen. Enligt social utvärdering (SBU) är det stor brist på välgjorda systematiska forskningsöversikter om äldreomsorg. [1] Det konstaterar beredningen sedan de har gått igenom ett stort antal forskningsdatabaser i sökande efter översikter som visar på nyttan med olika behandlingsmetoder. Resultatet är mycket nedslående och SBU menar dessutom att det var alltför få litteraturstudier som motsvarade förväntad kvalitet. Detta är förvånansvärt illa. Områden som SBU konstaterar saknar effektstudier är till exempel: särskilt boende som insats, upprätthållande och stimulerande arbetssätt/insatser i ordinärt boende och integrerade insatser, samverkan och informationsöverföring inom eller med andra verksamheter under ledning av . Inte minst coronapandemin har blottat det stora behov som finns av att höja kvaliteten i äldreomsorgen. Det är därför beklagligt att läsa SBU:s artikel där de konstaterar att det saknas relevanta och kvalitativa effektstudier på många områden. Relevant myndighet borde därför skyndsamt ges i uppdrag att med SBU:s kartläggning som grund vidta lämpliga åtgärder för att höja kvaliteten i svensk äldreomsorg. Detta måtte ge regeringen tillkänna. [1] , . Mer och bättre samlad kunskap skulle stärka äldreomsorgen. Vetenskap & Praxis 1‑2:14‑15.
mot · H8021057 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör avsluta det rättshjälpavtal, Mutual Legal Assistance in Criminal Matters, som finns med , och detta tillkännager för regeringen. träffade och regeringar en överenskommelse om . Avtalet innebar att höga grad av autonomi, friheter och rättigheter skulle kvarstå för kommande . Genom att registrera den gemensamma deklarationen hos FN blev den ett legalt bindande internationellt avtal. Därmed etablerades ”Ett land – två system” internationellt. Som en del i att bekräfta speciella ställning har och många andra länder träffat avtal särskilt med . För gäller det bl.a. ett ömsesidigt rätthjälpsavtal som trädde i kraft efter en process som inleddes . Dessa avtal markerar speciella ställning med ett eget och oberoende rättsväsende. i har tagit ett järngrepp om . Det har varit en gradvis förskjutning men slutligen drev igenom en s.k. nationell säkerhetslag för . Genom den blir det uppenbart att rättssystemet i är fristående från . i har ensidigt agerat i strid med det legalt bindande internationella avtalet. De har i princip upplöst den avtalade principen om ett land – två system där erkänns ha sitt eget legala system och sina gränser och där både mötesfrihet och yttrandefrihet är garanterade rättigheter. Som ett talande exempel kan nämnas de tolv unga aktivister som försökte fly från med båt till men blev stoppade av kinesiska . politiska ledning bekräftade då att de utlämnats till för att dömas. Istället för två system har vi nu ett system, . Det är mot den bakgrunden som flera länder som , , , och suspenderat sina utlämningsavtal. EU har uppmanat medlemmarna att granska effekterna av säkerhetslagen på bl.a. relevanta gjorda överenskommelser. För del är det då bl.a. rättshjälpsavtalet. Utifrån det som sker är det uppenbart att det inte finns skäl att upprätthålla det rättshjälpavtal (Mutual Legal Assistance in Criminal Matters) som har med . Rättsväsendet kan inte längre anses vara vare sig fritt eller rättssäkert. Ett antal andra länder har valt att avsluta sina relevanta säravtal med och bör följa deras exempel och avsluta avtalet.
mot · H8021061 · 2020-10-01 00:00:00 — Inför obligatoriskt vaccinationsprogram för barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att göra det allmänna vaccinationsprogrammet för barn obligatoriskt för alla barn och tillkännager detta för regeringen. utrotade folksjukdomar som mässling och polio har varit mycket ovanliga i på grund av rigorösa vaccinationsprogram inom barnhälsovården . Näst intill alla barn i är vaccinerade, men inte alla. växer ett motstånd för vaccinationer och hetsen att inte vaccinera sina barn sprider sig på nätet med vetenskapliga felaktigheter om att rätt kost och holistiskt levnadssätt skulle göra barn starka och friska. Utbrotten av mässling i är större och en liten ökning kan ses även i . Risken för större spridningar om vaccinationsgraden går ner är stor. Syftet med ett nationellt vaccinationsprogram är att ge barn ett tidigt skydd och förebygga smittspridning. Vaccinationsprogrammet som erbjuds barn är frivilligt men i då fler avstår programmet på grund av okunskap måste samhället agera. Smittspridningen sker inte bara mellan barn i utan kommer även in i landet via smitta utomlands. Ett oskyddat barn löper stor risk vid utlandsresor och kan dessutom ta med sig smittan hem för att sedan smitta andra barn i förskola och skola. Att inte vaccinera sina barn är att utsätta andra barn för smitta och sjukdom helt i onödan. Allmänna vaccinationsprogrammet för barn (rotavirusinfektion, difteri, stelkramp, kikhosta, polio, infektioner orsakade av Haemophilus influenzae typ B, allvarliga sjukdomar orsakade av pneumokocker, mässling, påssjuka, röda hund och humant papillomvirus) bör vara obligatoriskt för alla barn i .
mot · H8021062 · 2020-10-01 00:00:00 — Förenkla anmälan till donationsregistret ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla anmälan till donationsregistret och tillkännager detta för regeringen. Svensk sjukvård är fantastisk och kan vi laga och fixa de mest trasiga kroppar. Men för att svensk sjukvård ska lyckas i detta arbete krävs det att människor gör ett aktivt val att donera organ och vävnader efter sin död. råder en organbrist i vilket leder till att köerna för transplantation i många fall är långa och många människor hinner avlida i onödan på grund av organbrist. Andelen avlidna människor som kunnat donera sina vävnader och organ har ökat enligt men behovet är fortfarande större än antalet vilket gör att behovet kvarstår. Endast två av tio personer har anmält sin vilja om organ- eller vävnadsdonation, och väntan på en njure, lever eller hjärtklaff är fortsatt lång. Donationsviljan i är hög och är det enkelt att anmäla sig som donator via hemsida där inloggningen sker med hjälp av e‑legitimation eller bank-id. Få svenskar är dock registrerade via , vilket inte beror på att tekniken för registrering saknas utan på att få vet om att det är livsviktigt att vara donator. Staten behöver förenkla för sina medborgare att göra det aktiva valet att bli donator. Genom enkla sätt att anmäla sig till donationsregistret skulle antalet öka i . Regeringen bör därför se över möjlighet att anmäla sig till donationsregistret i samband med pass-, id-korts- och körkortsansökan.
mot · H8021063 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för och tillkännager detta för regeringen. har varit en del av . var en kronkoloni till . Överlämnandet av föregicks av ett internationellt avtal mellan och . I detta avtal (Sino-British Joint Declaration) lovade att fram skulle få behålla sitt rättssystem, sin yttrandefrihet och sin pressfrihet, och garanterades långtgående självstyre. autonoma ställning fastlades i minigrundlag (Basic ) som även innehöll ett löfte från om att införa allmän rösträtt. har dock agerat på ett sätt som gjort att många ifrågasatt autonomi. Dels avskaffade man direkt efter överlämnandet första fullt folkvalda lokala parlament och ersatte senare detta med ett parlament där endast hälften av platserna valts genom allmänna val. har därefter fördröjt införandet av allmän rösträtt genom att vägra bredda antalet direktvalda parlamentariker och genom att neka rätten att välja sin högsta regeringschef. I princip handplockar den högsta regeringschefen och valsystemet gynnar Pekingtrogna grupper. har även undergrävt juridiska autonomi ett flertal gånger. Exempelvis försvann fem Hongkongbokhandlare under mystiska förhållanden, däribland den svenska medborgaren , för att senare dyka upp i åtalade för olika brott. juridiska, ekonomiska och autonoma ställning gentemot måste säkerställas. De av åtagna internationella överenskommelserna måste värnas och när detta inte sker måste vara tydligt med sin kritik. Det är viktigt att har en tydlig strategi gentemot såväl som .
mot · H8021064 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska framgå i myndigheters instruktion och/eller regleringsbrev att de ska arbeta systematiskt för att bli mer serviceinriktade och effektiva och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en kampanj för medborgarförslag liknande den i och tillkännager detta för regeringen. Alla svenska myndigheter borde ha i uppdrag att systematiskt granska sina egna rutiner för att bli mer effektiva och användarvänliga. I en artikel i tidningen () ges exempel på hur två svenska myndigheter har arbetat framgångsrikt med detta. En är som genomförde ett projekt med just det syftet och då fick in 1 451 förbättringsförslag att granska. Den andra myndigheten är som uppfattas vara en väletablerad servicemyndighet. Attitydförändringen anses bero på myndighetens förändrade synsätt på medborgarna och deras vilja att göra rätt och att uppdraget är att försöka hjälpa medborgarna med detta, utan att göra avkall på uppdraget att kontrollera. Detta synsätt borde prägla alla myndigheters instruktion. I drivs liknande intressanta projekt som rör regelförenklingar med syftet att öka effektivitet och användarvänlighet. I en större kampanj uppmanade dåvarande regering samtliga röstberättigade medborgare, anställda i offentlig sektor, branscher, fackförbund m.fl. att anmäla in så kallade onödiga regler. Kampanjen, som pågick , resulterade i nära 1 200 förslag, av vilka regeringen beslutade att gå vidare med att förenkla och avskaffa 300 stycken som härrör till offentlig sektor. Ovannämnda är en innovativ och enkel metod för att engagera och öka allmänhetens tillit till offentlig verksamhet, som man kan dra nytta av medborgarnas erfarenheter. Det är något som undertecknad anser vore intressant för att prova. Det är också viktigt att myndigheter i sin instruktion uppmanas att arbeta systematiskt med att bli mer serviceinriktade och effektiva. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H8021065 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ändras så att testatorns yttersta vilja ska gälla i det fall ett testamente finns upprättat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över laglottssystemet med syfte att öka respekten för testators vilja och tillkännager detta för regeringen. Enligt 2 kap. 1 § (ÄB) ska eventuell kvarlåtenskap vid någons frånfälle gå till arvlåtarens avkomlingar (bröstarvingar) med lika arvslott. Enligt undertecknads uppfattning är dock lagen förlegad alltsedan jordbrukarsamhället upphörde. fanns ett befogat skäl att hålla ihop lantbruksfastigheter etc. men med flera olika familjekonstellationer under livet är behovet av lagens skrivning inte längre aktuellt. I svensk rätt är den grundläggande regeln att testators vilja ska respekteras så långt det går, något som kan ses som en eftergift till den privata äganderätten. Dock kvarstår laglottssystemet som begränsar detta. Undertecknad anser att testators yttersta vilja ska gälla fullt ut i de fall ett testamente finns upprättat. Med dagens skrivning har bröstarvingar alltid rätt till sin laglott oavsett om de har haft kontakt med arvlåtaren eller ej. Det känns inte rimligt. Undertecknad anser därför att det bör införas ett tillägg i ÄB att om testamente finns upprättat ska testators yttersta vilja gälla över övrig lagstiftning i ÄB. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att ÄB ska anpassas till dagens levnadsförhållanden och att testators yttersta vilja, i de fall där testamente finns, ska gälla fullt ut. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H8021066 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över nivån på expertskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att anpassa expertskatten till den danska och tillkännager detta för regeringen. En liknande motion behandlades under /20. Behandlingen bestod dock i det krassa beskedet: ”Utskottet är fortfarande inte berett att tillstyrka förslag om ändrad expertskatt och avstyrker därför motionerna.” Undertecknad väcker därför frågan igen. Inte minst med tanke på de stora investeringar som har gjorts i nationell forskningsinfrastruktur och som väntas locka många experter och talanger till vårt land. har investerat mycket stora belopp i att bygga och etablera internationellt världsledande forskningsinfrastruktur. Som exempel kan nämnas i och anläggningarna MAX-labb IV och ESS i . Samtliga anläggningar väntas locka många gästforskare, där de två sistnämnda i uppskattningsvis kommer att ta emot 2 000 respektive 3 000 gästforskare då de är i full drift. Det är en enorm och imponerande satsning med syftet att öka svensk kompetens och konkurrenskraft. Med tanke på det närliggande är det viktigt att lyckas framstå som attraktivt såväl då det gäller att rekrytera expertkompetens som vid dess kommande val av bostadsort. Den privatekonomiska situation som kan erbjuda är därvid av största intresse, och den bör matcha vad erbjuder. För att kunna attrahera utländska forskare, men även andra nyckelpersoner, till svenskt arbetsliv har i likhet med flera andra länder infört en särskild skattelättnad, den så kallade expertskatten. Kriterierna för skatten varierar stort i olika länder, och utvärderingar som gjorts visar att detta också får effekt på antalet rekryteringar. har i en studie[1] följt upp och jämfört antalet nyckelrekryteringar till respektive . Den visar på påtagliga skillnader. Till exempel uppgick antalet forskare och nyckelpersoner som utnyttjar expertskatten i till 4 501 personer medan motsvarande siffra för var 650 personer. Detta ska dessutom ställas i relation till att är ett större land och har fler stora företag än . reflekterar över varför det ser ut på det här sättet och menar då att skälen kan vara att inkomstgränsen för att ansöka om expertskatt är högre i samt att den danska expertskatten gäller gentemot i . En annan skillnad är att den danska expertskatten gäller även för danska medborgare som flyttar hem i utlandet, medan den svenska enbart gäller utländska medborgare. Då undertecknad väger samman de stora investeringar som gjorts i forskningsinfrastruktur i och sätter det i relation till vad Öresundsinstitutets ovannämnda rapport visar känns läget oroande. Frågan är ju hur ska kunna förbättra sin position och faktiskt kunna attrahera expertkompetens så att de och deras medföljande bosätter sig i vårt land och inte på andra sidan sundet. Att anpassa kriterierna för den rådande expertskatten i känns därför högst angeläget. Detta måtte ge regeringen till känna.
mot · H8021067 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att (ÄB 3:8) bör tydliggöras till ledning för rättstillämpningen, varvid krav inte ska ställas på ”konkret efterarvsrätt”, och tillkännager detta för regeringen. 3 kap. 8 § stadgar: ”Finns det vid den efterlevande makens död arvsberättigade efter endast en av makarna, skall dessa arvingar ärva allt.” Förarbetena ger inte något klart svar på frågan om bestämmelsen förutsätter efterarv för att vara tillämplig. Regeln har gett upphov till en omfattande rättsvetenskaplig diskussion rörande såväl dess rättsliga natur som den krets av arvsberättigade släktingar som ärver i stället för Allmänna arvsfonden. Enligt den praxis som har etablerats genom ett avgörande av (NJA 2005 s. 400) uppställs krav på ”konkret efterarvsrätt” för att bröstarvingar ska ärva före arvsfonden. och professorn tillkännagav 2005 en avvikande mening och anförde att krav på konkret efterarvsrätt rimligen inte borde upprätthållas. Hon framförde liksom departementschefen i förarbetena att det inte är godtagbart att den slumpmässiga ordningsföljd i vilken makar avlider ska avgöra om särkullbarn får ärva även den efterlevande. Utfallet blir exempelvis helt olika beroende på vem av makarna som avlider först efter en trafikolycka. Syskon till den först avlidne ärver den efterlevande utan att konkret efterarvsrätt behöver föreligga, vilket den först avlidnes barn inte gör, annat än om dessa gjort ett arvsavstående. Kravet på konkret efterarvsrätt kan dessutom mycket lätt kringgås genom att den först avlidnes särkullbarn avstår en symbolisk summa till efterlevande för att säkerställa att det på pappret uppkommer en sådan arvsrätt. Advokat har i en debattartikel i (26/11 2018) gett ytterligare flera anmärkningsvärda exempel på hur det ekonomiska utfallet helt slumpmässigt beror på vem av makarna som avlider först. Det som beskrivs i debattartikeln synes mig högst rättsosäkert samt synes strida mot stadgandets syfte vid dess tillkomst . Jur.dr , tidigare bl.a. generaldirektör i Kammarkollegiet (arvsfonden), har i en nyligen publicerad monografi över efterarvsrätten förklarat att det enligt hans mening föreligger behov av en översyn av reglerna om efterarvsrätt. Det är därför angeläget att stadgandet tydliggörs så att det klart framgår att krav på konkret efterarvsrätt inte ska uppställas. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H8021068 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en ny bestämmelse i som innebär att mindre kommuner ska kunna fastställa LIS-områden i detaljplan antagen av kommunfullmäktige och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet har funnits och har som syfte att trygga allmänhetens friluftsliv och att bevara goda livsvillkor på land och i vatten för djur och växter. Det är förstås viktigt, men strandskyddet har också försvårat för kommuner och fastighetsägare att bygga hus eller etablera verksamhet utmed våra sjöar och vattendrag. Detta trots att har kust och stränder och är ett av mest glesbefolkade länder. Under den moderatledda regeringen ändrades regleringen i syfte att strandskyddet bättre måste anpassas till de lokala förutsättningarna. Tanken var att förbättra möjligheten för landsbygdsutveckling och att stimulera tillväxt i hela landet. Därför infördes också möjligheten att inrätta så kallade LIS-områden, med syftet att bättre tillgodose utvecklingspotentialen med ett strandnära läge. Det är bra, men mer behöver göras. Bland annat handlar det om att snabba på handläggningen av dessa ärenden men också om att mindre kommuners inflytande i utpekandet av så kallade LIS-områden behöver stärkas. En möjlig väg kan till exempel vara att mindre kommuner då den föreslagna verksamheten bedöms ha ringa inverkan på strandskyddet enligt en ny bestämmelse i skulle kunna tillåtas utse LIS-områden i detaljplan antagen av kommunfullmäktige istället för att det måste fastställas i översiktsplan. Syftet skulle vara att vinna tid. Det vore välbehövligt med tanke på att översiktsplaner i normalfallet revideras högst en gång per mandatperiod. har antagit en sammanhållen politik för landsbygder, där det övergripande målet lyder: ”En livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet.” Det låter bra men det är också ett mål som förpliktar. För mindre kommuner blir till exempel revideringen av översiktsplaner extra resurskrävande. Den uppenbara risken är då att intressenter som vill starta verksamheter väljer att etablera sig i kommuner där handläggningen kan ske snabbare. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att strandskyddet måste göras mer flexibelt och bättre anpassat till lokala förutsättningar samt att kommunernas beslutanderätt i strandskyddsärenden ska stärkas på länsstyrelsernas bekostnad.
mot · H8021070 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återbruk av produkter som redan finns på marknaden ska uppmuntras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa kemikalieskatten för begagnad elektronik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utforma kriterier för inköp av begagnad it-utrustning till offentlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Införandet av diverse punktskatter på miljö blir märkligt. Ett sådant exempel är kemikalieskatten för elektronik som även belastar elektroniska produkter som repareras och återbrukas. Det är stick i stäv med talet om cirkulär ekonomi som syftar till att förlänga livslängden på produkter som redan finns på marknaden. Med den skatt som tas ut på begagnade produkter sker istället en dubbel beskattning av dessa. Skatten har också fört med sig att företag som i industriell skala återanvänder it-produkter lämnar för att etablera sig i andra länder. För likvärdiga konkurrensvillkor finns inte, något som ger upphov till förlorade arbetstillfällen och miljönegativa transporter. Av miljö-, klimat- och näringslivsskäl måste därför den svenska beskattningen av begagnade elektroniska produkter avskaffas. Varför är det då viktigt för miljön att inte lägga skatt på begagnade elektroniska produkter? Jo, eftersom av miljöpåverkan från it-produkter sker i utvinnings- och tillverkningsfasen, så minskas klimatutsläppen som minskat behov av nytillverkning innebär lägre användning av råvaror, vilket gynnar miljön. Som exempel kan nämnas att en återanvänd datorskärm sparar i genomsnitt koldioxid medan en återanvänd laptop sparar koldioxid jämfört med nyinköpta produkter. Att belägga dessa återanvända produkter med skatt blir då en ytterst märklig klimat- och miljöpolitik. Med hänvisning till ovan samt att skatten har införts av en riksdagsmajoritet, borde också det offentliga ta sitt ansvar och föregå med gott exempel då det gäller upphandling av it-produkter. Huvudregeln bör vara att offentlig verksamhet ska inhandla begagnade produkter såvida inte sekretess- eller säkerhetsaspekter ställer särskilda krav. bör därför få i uppdrag att utforma kriterier för detta. diskuteras vikten av att bygga in krav på att produkter ska kunna återanvändas och repareras. Därför blir det oförståeligt att den svenska kemikalieskatten på elektroniska produkter istället uppmuntrar förtida skrotning av desamma. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H8021071 · 2020-10-01 00:00:00 — Skenäsfärjan och andra vägfärjor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur Skenäsfärjan och andra vägfärjor ska fungera bättre och tillkännager detta för regeringen. 70 gula vägfärjor trafikerar 40 leder i hela . görs en miljon anlöp och 12 miljoner fordonstransporter. Färjorna gör det möjligt att bo i kustnära områden, skapar attraktiva lösningar på trafikproblem och öppnar genvägar i storstadsområden. Färjetrafiken är en mycket viktig del av den totala infrastrukturen i . Leden vid i är en av de mest trafikerade. Här pendlar boende in till , och och den möjliggör transporter för lokala företag på landsbygden, till exempel fodertransporter. Det är också en led som behövs för enskilda transporter av elever till och från skolan. När färjetrafiken, av olika anledningar, ställs in tvingas boende och företag att använda annan bilväg som mer än fördubblar resvägen. Ovan exemplifierade fodertransporter får stor påverkan på trafikflöden och givetvis handlar det om stora komplikationer och kostnader för den enskilda företagaren och för boende i området. har problemen med inställda färjeturer på aktuell sträcka varit stora. Men även har problemen varit ofta återkommande. Med en växande befolkning i och ökad arbetspendling mellan kommunerna (särskilt –) måste man kunna förutsätta att den infrastruktur som utgörs av statlig färjetrafik ska fungera mer driftssäkert. Åtgärder behöver därför vidtas så att den här typen av problem kan avvärjas .