ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023416 · 2020-10-06 00:00:00 — Reformering av den s.k. hotellagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera den s.k. hotellagen och tillkännager detta för regeringen. krävs tillstånd för att driva hotell eller pensionat som är avsett att ta emot minst nio gäster eller som omfattar minst fem gästrum, detta enligt lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse. Verksamheten ska enligt lagen ha en föreståndare som är godkänd av och om föreståndaren ändras ska ansökan om godkännande av ny föreståndare eller ersättare göras hos inom loppet av . Om verksamheten upphör ska innehavaren även här anmäla det till . De som bryter mot dessa förpliktelser riskerar att dömas till böter. Det är inte konstigt om man rent spontant tycker att det känns lite underligt med allt detta krångel för att få driva ett hotell eller pensionat. Hela tillståndsplikten känns lite föråldrad, och detta krångel riskerar tyvärr att innebära att några som önskar starta sin verksamhet avstår eller rent av minskar sin boendekapacitet för att undvika tillståndsplikten. Polisen, som har alldeles för mycket administrativt arbete, skulle säkerligen också kunna hantera viktigare ärenden om de slapp hantera den här sortens tillstånd. Så länge det inte handlar om att exempelvis driva ett äldreboende, asylboende eller liknande institutioner bör det inte finnas några hinder för att hyra ut rum till privatpersoner eller föreningar eftersom det då är hyresgästen som själv valt att bo där. bör därför ge regeringen i uppdrag att reformera hotellagen i syfte att underlätta för personer som önskar driva hotell eller pensionat.
mot · H8023418 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett reellt tjänstemannaansvar och tillkännager detta för regeringen. Under /18 riktades ett antal tillkännagivanden från till regeringen. Ett av dessa handlade om tjänstemannaansvaret, men det har fortfarande inte genomförts. saknas möjligheter till välfungerande ansvarsutkrävande gällande hanteringen av våra offentliga resurser när det är kommunala och statliga tjänstemän som fattat beslut. Det behöver alltid finnas någon som ansvarar för våra offentliga utgifter som ju faktiskt är medborgarnas resurser. Det är viktigt för att minska politikerförakt mot våra myndigheter men även mot de som arbetar nära beslutsfattare och därmed är en viktig del av samhällsmaskineriet. Det reella tjänstemannaansvaret avskaffades genom ämbetsansvarsreformen . Man avkriminaliserade stora delar av det straffrättsliga ansvaret för offentligt anställda tjänstemän och ersatte tidigare bestämmelser med nya regleringar i 20 kap. . Dessvärre är det dock mycket ovanligt att någon alls döms efter bestäm-melserna i , varför denna förändring saknar en reell verkan, vilket är tydligt då allt färre anställda inom offentlig förvaltning döms, som fler anmäls för tjänstefel . Innan man avskaffade straffansvaret för tjänstefel, avsättning och suspension kunde fel eller försummelser i tjänsten leda till att ansvariga dömdes för tjänstefel. Straffskalan sträckte sig från böter hela vägen till fängelse. Därtill fanns möjlighet att stänga av tjänstemannen från vidare arbete, eller till och med avskeda vederbörande. Men sedan den nya lagstiftningen kan tjänstemän endast dömas för brott i enlighet med lagstiftning för privatpersoner. Skattemedel bör hanteras med större varsamhet än det görs . Efter tidigare lagändringar har det ofta hänvisats till det straffrättsliga ansvar som bärs. Vi menar dock att detta inte är tillräckligt och oroas dessutom av det faktum att det straffrättsliga ansvaret gör att lagstiftningen om tjänstefel inte längre blir applicerbar, varför regeringen bör utreda detta. Det är oacceptabelt att medborgare skattevägen tvingas att fortsätta att försörja tjänstemän som missbrukat sitt ansvar. Det bör finnas en straffrättslig påföljd, och denna ska inte ersätta tjänstefelet. Det bör likaså utredas om en person kan dömas för bägge eller om tjänstefel ska anses vara en försvårande omständighet. Likaså bör brott i tjänsten aldrig avgöras genom strafföreläggande eftersom allmänheten har rätt till insyn. Därtill måste det finnas en möjlighet till överklagande. bör ge regeringen i uppdrag att återinföra ett reellt tjänstemannaansvar i enlighet med motionens intentioner för att skärpa betydelsen av myndighetsutövningen.
mot · H8023421 · 2020-10-06 00:00:00 — Samverkan mellan scoutrörelsen och Försvarsmakten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta scoutrörelsen till försvaret och tillkännager detta för regeringen. Scoutrörelsen är en av största ungdomsorganisationer och mycket uppskattad. Över 63 000 barn och unga från alla möjliga delar av samhället får tack vare scoutrörelsen en chans att uppleva äventyr tillsammans och växa som individer. Det är en viktig del för många att lära sig saker, finna nya intressen och få ett aktivt liv vid sidan av skolan eller annat privat umgänge. Scoutrörelsen, som bildades av en general i , har många års erfarenhet av aktivt uteliv och arbetar med gruppdynamik och ledarskap efter varje individs egna förutsättningar. Det finns en tydlig koppling mellan denna rörelse och den aktivitet som i mångt och mycket ska prägla den svenska försvarsmakten, vilket gör att det vore fullt naturligt med en starkare koppling däremellan. Politiskt kan man inte påverka scoutrörelsen i sig, men vad man kan verka för är en tätare dialog mellan likasinnade verksamheter. Rörelsen bidrar till personlig utveckling och stärkt självkänsla hos alla. Scouterna lever efter att efter bästa förmåga följa det s.k. scoutlöftet, ett löfte med sju regler: Att tro och respektera andras tro, att vara ärlig och pålitlig, att vara vänlig och hjälpsam, att visa hänsyn och vara en god kamrat, att möta svårigheter med ett gott humör, att lära känna och vårda naturen samt att känna ansvar för sig själv och andra. Enligt egen utsago strävar rörelsen efter att det ska vara fler unga ledare i samhället och att unga ska ha möjlighet att få utveckla sin förmåga att leda sig själv och andra. De vill motverka övergrepp i samhället, för en stark demokrati och en god miljö. bör ge regeringen i uppgift att verka för ökad samverkan mellan Försvarsmakten och scoutrörelsen i syfte att öka intresset för försvaret samt underlätta för rekrytering.
mot · H8023425 · 2020-10-06 00:00:00 — Ettårig polisutbildning för akademiker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa en kortare polisutbildning för akademiker med minst treårig relevant utbildning och tillkännager detta för regeringen. Det ökande grova våldet på olika platser i har gjort att den upplevda otryggheten ökat. Samhällskontraktet bygger på att medborgarna har förtroende för att polisen och rättsväsendet kan utreda och lösa såväl mindre brott som den grova, organiserade brottligheten. Hela rättsväsendet behöver därför stärkas, inte minst polisen. En grundpelare är att det finns tillräckligt många poliser som kan ägna sig åt grunden i yrket, att bekämpa brott. En rad olika åtgärder prövas för att öka antalet tillgängliga poliser. Bättre löner och arbetsförhållanden ska öka attraktiviteten i yrket och därmed öka antalet sökande till polisutbildningarna samt minska antalet poliser som väljer att lämna yrket. Ambitionen är dock hög och antalet platser på polisutbildningarna har svårt för att fylla det behov som finns inom poliskåren det närmaste decenniet. För att ytterligare öka antalet poliser i samhället bör personer med en längre, minst treårig, relevant akademisk utbildning beredas möjlighet att komplettera sin utbildning med en kortare, kanske ettårig, polisutbildning. Liknande möjligheter finns bland annat inom läraryrket, där personer med akademisk ämnesutbildning kan gå en ettårig pedagogisk utbildning för att få lärarbehörighet. Dagens polisutbildning är och för en yrkesaktiv person kan 2,5 års ytterligare utbildning verka avskräckande, speciellt om man har en relevant utbildning i grunden. Med en kortare polisutbildning skulle steget att byta yrkeskarriär till polisen underlättas. Grundkraven för att söka till polisutbildningen skulle kvarstå som . Övriga krav på relevant akademisk utbildning samt vilka moment som skulle ingå i den kortare polisutbildningen behöver utredas. En kortare polisutbildning skulle kunna vara en pusselbit i att öka antalet personer som söker sig till polisyrket och därmed stärker polisväsendet. Det skulle öka möjligheterna för samhället att undersöka och beivra brott och därmed vidmakthålla samhällskontraktet.
mot · H8023426 · 2020-10-06 00:00:00 — Internationalisering av svenska gymnasieskolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar som genomgått utbildning på gymnasienivå i utlandet lättare ska kunna tillgodoräkna sig denna utbildning, särskilt inom språk, vid svenska gymnasiestudier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar lättare ska få ta med sig skolpengen när de åker på gymnasiestudier utomlands, och detta tillkännager för regeringen. Behovet av interkulturell kompetens med kunskap och förståelse för andra länder, människor och kulturer, är generellt erkänt och ökar i vår globaliserande värld. För svenskt näringsliv och statlig förvaltning ger gymnasieutbyten möjligheter att rekrytera personer kunniga inom och förberedda för ett internationellt yrkesliv och som kan verka i en kulturellt blandad arbetsmiljö – i eller utomlands. Värdet av gymnasieutbyte är stort – för den enskilda elevens utveckling och för den svenska gymnasieskolan, som både genom återvändande elever och utländska utbytesstudenter får inspiration och utmaning från andra länders system och kulturer. Enligt den ideella föreningen och utbytesorganisatören (YFU) åker ungefär 1 000 svenska gymnasieungdomar på gymnasieutbyte runtom i världen, främst till där statistik visar att 600–700 studenter åker . Men unga som önskar att åka på utbyte möts i av murar istället för en hjälpande hand. Intresset för utbyte är stort men förutsättningarna varierar så kraftigt mellan skolor och familjer, att det i realiteten är ett fåtal förunnat att kunna åka. Generellt uppmuntras inte elever att åka på utbyte, och många elever och deras föräldrar vet inte om att möjligheten finns. Lärare och studievägledare har låg kunskap om internationellt gymnasieutbyte och har inte tillgång till kvalificerad information. Elever avråds från att åka på utbyte, eftersom gymnasieskolor inte alltid har rutiner för att hantera att en elev lämnar en årgång och börjar igen året . De finns inga formella möjligheter för en återvändande student att få tillgodogöra sig poäng för studier utomlands utan man behöver gå . Den svenska skolan borde verka för att erkänna den utbildning som tillgodogjorts utomlands. Särskilt ett tillgodoräknande av gymnasiepoäng för språkkunskaper från utlandet borde införas. Det ekonomiska stödet behöver också framarbetas, därför borde en utredning tillsättas för att undersöka hur svenska ungdomar lättare ska kunna få ta med sig skolpengen när de åker på gymnasiestudier utomlands.
mot · H8023432 · 2020-10-06 00:00:00 — Men för personer som under större delen av eller hela sitt vuxna liv står utanför arbetsmarknaden, för att man inte kan eller av olika skäl inte givits möjligheten att få ett lönearbete som passar ens förmåga, påverkas livsförutsättningarna kraftigt. Vardagshändelser som många tar för givet, såsom bio- och cafébesök, resor till släkt i andra delar av landet eller inköp av ett par skor, kan vara uteslutna på grund av de knappa ekonomiska resurserna. Personer som har en intellektuell funktionsnedsättning och bor i en bostad med särskild service enligt LSS har låga inkomster och små möjligheter att påverka sin ekonomiska situation. Behovet av stöd och hjälp medför att valfriheten vad gäller bostadens läge och pris är mycket begränsad för dessa personer, som också är beroende av de sociala ersättningssystemen för sin försörjning. Det kommunala självstyret medför att utgifterna för den enskilda personen kan se olika ut beroende på var man bor i landet. Det behövs en översyn av hur kommunerna tillämpar merkostnadsprincipen och regelverken för förbehållsbelopp i LSS och socialtjänstlagen. Gulan Avci (L)
mot · H8023433 · 2020-10-06 00:00:00 — Fysisk aktivitet på fritidshem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fysisk aktivitet och idrott på fritidshemmen bör öka och tillkännager detta för regeringen. Forskning visar att fysisk aktivitet leder till att elever presterar bättre i alla ämnen. Fritidshemmens möjligheter till mer fysisk aktivitet och idrott på fritidshem bör därför stärkas. Idrotts- och fritidspolitik ska utformas så att den når alla barn och ungdomar. Vi vet att ca 400 000 barn och ungdomar finns inom fritidsverksamheterna, och vi vet också att inte alla barn och ungdomar har en tradition eller en naturlig koppling till föreningslivet, ett föreningsliv som faktiskt är ganska unikt för . Fritidshem är därför en väldigt bra arena för att idrotten ska kunna nå en stor bredd av barn och ungdomar. Möjligheterna till ökad samverkan mellan fritidshemmen och idrottsföreningarna är stora, exempelvis skulle med sina 1 300 föreningar runt om i landet kunna vara en viktig samverkanspartner för fritidshemmen. bör därför ges i uppdrag att utforma ett projekt där idrotten blir en ännu tydligare del av fritidshemmens verksamhet.
mot · H8023436 · 2020-10-06 00:00:00 — Starkare skydd av fornlämningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett starkare skydd av fornlämningar och tillkännager detta för regeringen. Svenska arkeologer kastar amulettringar och andra urgamla fornfynd från järnåldern och vikingatiden till synes som följd av ett snedvridet marknadstänkande. Enligt en arkeolog vid , , finns det order från länsstyrelserna att så få fynd som möjligt ska tillvaratas, och han menar att ingen i arkeologbranschen vill få ett rykte om sig som fyndkramare. I en krönika i har vittnat om en arkeologisk förundersökning av boplatslämningar från brons- och järnåldern inför ombyggnaden av Trafikplats Flädie på utanför . Han hänvisar till öppna arkiv (bland annat rapport 2016:38) där det framgår att mynt, knivar, ornamenterade bleck, en ring och en vikt från vikingatiden eller tidig medeltid hamnat i kolumnen gallrade. Av kostnadsskäl gallrar man enorma mängder unika föremål, som hade sparats i en lång rad andra länder. Det är inte rimligt att kulturarvet läggs ut på entreprenad till lägstbjudande där många historiska och unika föremål slängs. Det är inte heller rimligt att svensk historia och vårt kulturarv aktivt raseras, som följd av att det för stunden inte prioriteras tillräckligt. Regeringen bör återkomma till med förslag som syftar till ett starkare skydd av fornlämningar.
mot · H8023438 · 2020-10-06 00:00:00 — Ökat stöd för veteraner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen kring veteranvården och veteraners behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en kommitté med uppgiften att samordna och förbättra mottagandet av veteraner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en kommitté med syfte att effektivisera samordningen kring berörda instanser och tillkännager detta för regeringen. har varit förhållandevis förskonat från krig och det är få länder som har kunnat njuta av en sådan långvarig fred som vi har. Det betyder dock inte att saknar krigsveteraner, inte heller betyder det att vi saknar veteraner med fysiska eller psykiska skador. Bara sedan Kongokrisen har nästan hundratusen svenska medborgare på ett eller annat sätt tjänstgjort vid olika former av internationella insatser. De har av solidaritetsskäl tjänstgjort för att skapa fred och bidra till ökad säkerhet i och omkring konflikthärdar. Trots dessa insatser vet vi att veteranvården i är eftersatt och har konstaterat att det saknas kompetens i flertalet regioner och landsting. Veteranernas uppgifter innefattar sådant som ofta innebär stora risker, ibland med livet som insats. Det är fullkomligt oacceptabelt att de som tjänstgjort då inte får evidensbaserade behandlingar om de återvänder skadade eller traumatiserade. Det är likaså oacceptabelt att en majoritet av regionerna och landstingen saknar specialiserade mottagningar för just denna grupp. Om fortsatt ska skicka svenskar till oroshärdar är det viktigt att kunskapen om veteraners hälsotillstånd efter tjänstgöringen är god och att samhället står redo med för vård och rehabilitering. Vårt samhälle måste vara berett att möta veteranernas behov så att de får den rehabilitering som veteraner är i behov av, vilket inkluderar en god och effektiv samordning mellan kommuner, landsting, Försvarsmakten och . Ansvaret för att detta fungerar bör i första hand ligga på staten. Staten bör likaså säkerställa att anhöriga till veteraner får det stöd de behöver efter att en närstående återvänt från en mission. Regeringen bör därför arbeta för att öka kunskapen kring veteranvården och veteraners behov. Regeringen bör även tillsätta en grupp med syftet att effektivisera samordningen kring berörda instanser samt förbättra vården för veteraner.
mot · H8023439 · 2020-10-06 00:00:00 — Ökat skydd av känsliga personuppgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare skydda privatpersoners känsliga uppgifter från offentligheten och tillkännager detta för regeringen. I är folkbokföringsuppgifter, såsom exempelvis personnummer, namn och adress, normalt sett offentliga på grund av offentlighetsprincipen. Principen handlar i grund och botten om att handlingar hos myndigheter ska vara tillgängliga för allmänheten och att det (pappersdokument eller elektroniska handlingar) som inkommit till en myndighet, eller är upprättat hos myndigheten (och som förvaras hos myndigheten) i huvudsak är offentliga. Vem som helst har med andra ord rätt att få läsa handlingarna samt, vid betalning, få en papperskopia på dem. Tanken med offentlighetsprincipen är god, då den skapar en omfattande transparens som gör att vanliga medborgare kan syna politiska företrädare, offentliga tjänstemän och myndigheter. Det innebär dock också ett begränsat integritetsskydd för vanliga människor. Vi har dessvärre sett hur politiska företrädare, offentliga personer och journalister hotats av personer som inte respekterat yttrande- och åsiktsfriheten i . Vi har likaså sett hur personer som utsatts för omfattande trakasserier, våld eller hot inte kunnat göra någonting för att undkomma förövarna. Detta har gjort att allt fler dragit sig för att exempelvis företräda ett politiskt parti. För att få skyddad identitet i krävs nämligen mycket underlag, vilket för många är så gott som omöjligt innan faran har inträffat. Vi har likaså sett hur politiska flyktingar som sökt sig till fortfarande tvingats oroas över repressalier från regeringstrogna i sitt hemland, vilket är vida känt då det skett omfattande spionage från länder som exempelvis , , och . Att försöka undkomma detta genom en i men där man ändå känner sig övervakad är ingen trygghet. kan man, i vissa fall, få sina personuppgifter skyddade genom att en markering för särskild sekretessprövning (sekretessmarkering) förs in i folkbokföringssystemet (22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). Men även denna process är mycket komplicerad, då varje myndighet noga måste pröva varje enskilt fall innan de lämnar ut uppgifterna till någon som begär det. Även i detta fall är det alltså ingen absolut sekretess. Det finns ingen anledning till att offentlighetsprincipen ska vara så omfattande som den är , där privatpersoner tvingas lämna ut så gott som allt om sina liv. Det är ingen slump att sticker ut ur ett globalt perspektiv, och det finns inte heller någon anledning till att vem som helst ska ha vetskap om en okänd persons personnummer eller hemadress. Att anpassa det svenska systemet till exempelvis våra grannländer och skulle vara ett sätt att fortsätta med ett transparent system som vi följer samhällsutvecklingen och tar hänsyn till ett ökat behov av individuell integritet. Regeringen bör därför återkomma med förslag för att privatpersoner enklare ska kunna skydda känsliga uppgifter från främmande människor.
mot · H8023440 · 2020-10-06 00:00:00 — Tillsätt en kriskommission för svensk elförsörjning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en kriskommission bör tillsättas för att hantera frågorna om framtida elförsörjning och tillkännager detta för regeringen. Allt fler larm kommer om kraftiga obalanser och brister i den svenska elförsörjningen, och rent av hotande elbrist i delar av landet med stora elbehov. Företag nekas nyetablering i till följd av att elbolagen inte kan garantera elförsörjningen. Även i och andra större städer finns problem, inte minst när det gäller nätkapacitet. Orsakerna är flera, däribland kan nämnas nedstängning av kärnkraftsreaktorer som skapat obalanser i elförsörjningen i , ojämn elproduktion från förnybara energikällor, brister i utbyggnaden av nätkapaciteten och straffbeskattning av kraftvärmeverk som slår undan benen på reservkraften. vill vi av miljöskäl elektrifiera allt fler delar av vårt samhälle. Situationen är ohållbar. För ett välfärdsland som som traditionellt varit självförsörjande med relativt billig och miljövänlig el är det helt orimligt att vi ens ska behöva diskutera allvarliga problem med elförsörjningen. Jag föreslår därför att en kriskommission tillsätts för att hantera frågorna om framtida elförsörjning. I denna kommission bör bland annat ingå representanter för politiken, energiföretagen, industrin, transportnäringen, näringslivsorganisationer, fackliga organisationer och de svenska kommunerna.
mot · H8023441 · 2020-10-06 00:00:00 — Förenklat regelverk för egen finansiering för föreningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla regelverket för egen finansiering för föreningar och tillkännager detta för regeringen. Föreningslivet är något vi som nation är mycket stolta över. Engagerade ungdomsledare, föräldrar och pensionärer bidrar med tid och energi för att skapa fina verksamheter kring en stor flora av intresseområden. Verksamheterna är ofta starkt beroende av föreningsbidrag från kommunerna och finns det egna idéer kring finansiering på annat håll möts man av en snårskog av administrativa regler som finns att förhålla sig till. Som föreningsledare behöver du undersöka om en aktivitet eller sponsrat belopp är att betrakta som ett stort reklamvärde. På kan man bland annat läsa ”Du ska betala reklamskatt om du offentliggör annonser eller reklam till ett beskattningsvärde som överstiger . Reklamskatten gäller reklam på skyltar, via högtalare, på idrottskläder, fordon och liknande samt annonser. Reglerna varierar beroende på typen av annons eller reklam.” Just detta sistnämnda är ett hinder i sig, reglerna varierar stort och det finns mycket att läsa på. Detta, tillsammans med underlagen kring punktskatten generellt, gör att både föreningsledare och företagare får ta sig en ordentlig funderare på om det verkligen är värt att satsa på sponsring. För vad händer om den lilla lokala föreningen får möjlighet att få sponsring av det större företaget på orten? Skall reklamskatt betalas då eller ej? Nej, om du inte offentliggör det men ja om du trycker loggan på en tröja. Om du gör en enskild annons i ett reklamblad som bara trycks en gång så skall skatt betalas, men inte om samma annons återfinns i periodiska publikationer. Föreningslivet och de lokala företag som ämnar att stötta sina föreningar på orten förtjänar inte denna administrativa börda. De förtjänar istället enkelhet och tydlighet. Därför bör regelverket ses över och förenklas.