ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802717 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett kunskapscenter för immaterialrättsliga frågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse en myndighet för att assistera svenska företag och uppfinnare vid immaterialrättsligt intrång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en försäkringslösning för den som hamnar i en tvist om intrång, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett tak för rättegångskostnad vid patenttvist och tillkännager detta för regeringen. Det svenska folket är exceptionellt vad gäller uppfinningar och innovationer och har via dessa uppfinnare fått globala storföretag som varit avgörande för utveckling . Att svag politik inverkat till att de flesta av dessa flyttat utomlands eller köpts upp av utländska intressen, det är ett beklagligt faktum. En del i att återta mark från det som är förlorat och åter göra till en blomstrande industrination är att det kommer fram nya uppfinningar, lösningar och innovationer och att dessa skyddas från immaterialrättsintrång tills det att de har kommersialiserats fullt ut. vill att regeringen ska ta initiativ till ett kunskapscenter där man samlar och knyter samman kompetenser inom patent och immaterialrättsliga frågor. Denna ska arbeta med uppsökande verksamhet vad gäller exempelvis utbildningar, dessutom finnas som ett stöd för svenska företagare som söker kunskap eller hamnat i trångmål. Kunskapscentret bör ha representation från såväl myndigheter, och näringslivet. Den svenska staten behöver bli betydligt mer behjälplig vad gäller att skydda svenska patent och hjälpa till i patenttvister. En myndighet bör få i uppdrag att assistera svenska företag och uppfinnare som råkar ut för immaterialrättsligt intrång i exempelvis , och . För att öka möjligheterna och viljan att fullfölja en kommersialisering av uppfinningar och innovationer bör en försäkringslösning med statlig garanti införas. Den ska kunna användas för den som hamnar i en tvist om intrång från tredje land. Regeringen bör utreda en sådan försäkringslösning med statlig garanti. Tak för rättegångskostnad vid patenttvist I en internationell jämförelse har visat sig ha få patenttvister som avgörs i domstol. Detta kan antas bero på att den svagare parten tar en stor risk genom att eventuellt få betala stora rättegångskostnader om denne förlorar målet. Regeringen bör utreda möjligheten att inrätta ett tak för hur mycket en part i en rättegångstvist kan bli skyldig för motpartens ombud. På detta vis jämnas spelplanen ut för parterna och fler patentinnehavare kan våga ta strid för sin rätt. Detta har visat sig framgångsrikt i bland annat och .
mot · H802718 · 2020-09-30 00:00:00 — Utred s.k. carry-back inom bolagsskattesystemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en möjlighet för företag att kvitta förluster mot tidigare vinster och tillkännager detta för regeringen. Coronapandemin har kraftigt påverkat det svenska näringslivet och än har vi inte sett de totala effekterna. Även om flertalet stödpaket presenterats kommer vi även i efterdyningarna av pandemin behöva se över hur vi dels skaparförutsättningar för svenska företag att ta sig igenom den ansträngda situationen samt hur näringslivet ska rustas och stärka dess konkurrenskraft. I det arbetet får det inte finnas några heliga kor utan alla potentiella åtgärder bör lyftas för diskussion inom samtliga politiska partier. Ett förslag som torde vara av intresse att se över i det arbetet är en förändring av dagens system för ett bolags resultatutjämning över åren. kan ett bolag som gör förlust endast kvitta detta mot eventuella vinster kommande år. Detta trots att framtiden är osäker varför systemet är mer spekulativt än om bolaget fått kvitta förlusten mot tidigare års reella vinster. Det sistnämnda systemet, som kallas för (tax) carry back, brukas i flertalet länder som en del i deras bolagsskattesystem, däribland , och . I praktiken innebär ett sådant system att företag som har beskattats men som sedan visar förlust – pandemi eller inte – ges möjligheten att få återbetalning av den skatt de betalt tidigare, redan året efter förluståret. Skillnaden jämfört med dagens system blir därför att bolagets soliditet och likviditet kan stärkas tidigare än ifall man bara kan kvitta förlusten mot potentiella, men osäkra, framtida vinster. är det bolag som redan bevisat sig vara lönsamma som gynnats av det. Om detta system varit på plats redan nu hade det möjliggjort ett välbehövt kapitaltillskott för flertalet bolag som för tillfället är ansträngda men som genererat en vinst i sin verksamhet under tidigare och mer normala verksamhetsår. Att systemet därutöver vore lättadministrerarat och svårt att fuska med talar också för det. Flera länder, däribland , och , har under pandemin kommit till insikt om de potentiella fördelarna med systemet och därför implementerat carry back för att stödja det inhemska näringslivet. Tax carry back ska inte förväxlas med den redan existerande möjligheten i dagens svenska skattesystem att genom en periodiseringsfond sätta av delar av vinsten för att sedan lösa upp den under ett förlustår. Detta då av årets vinst kan sättas av till periodiseringsfonden samt att den måste lösas upp och dessutom räntebeläggs avsättningarna vid beskattningen. Pandemin har påvisat behovet av att skyndsamt utreda möjligheten för ett företag att kvitta förluster mot tidigare års vinster och på så sätt ta ett steg mot de carry back-system som återfinns i andra stater.
mot · H802719 · 2020-09-30 00:00:00 — Utred en avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar och tillkännager detta för regeringen. utgör underlåtenhet att inom föreskriven tid upprätta årsredovisning i ett aktiebolag ett bokföringsbrott. Brottet anses vara av normalgraden och straffpåföljden motsvarar upp till fängelse. Detta innebär att brottet rent straffrättsligt likställs med misshandel och vållande till annans död som båda också har som maximal straffpåföljd. Denna ordning torde enligt mångas rättsmedvetande strida mot proportionalitetsprincipen varför det bör ses över. Det bästa vore ifall alla näringsidkare inkom med sin årsredovisning inom avsatt tid. Därför bör systemet vara utformat på ett sätt som skapar en incitamentsstruktur för att så sker. Dessvärre är det uppenbart att nuvarande system har misslyckats med detta vilket tydliggörs av att 10 000 företagare lämnar in sin årsredovisning sent . Enligt har en markant ökning har skett . En orsak till detta är att ”brottet” överlag upptäckts först två till efter att det begåtts. Fram till dess har företagaren sannolikt inte ens varit medveten om att ett brott har begåtts, än mindre om de potentiella straffpåföljderna. Om målsättningen är att minska mängden för sent inlämnade årsredovisningar är därför dagens system ett misslyckande. Ett avsevärt mer effektivt sätt att nå detta mål skulle vara en mer omgående återkoppling kombinerad med en avgift. Avgiften kan lämpligtvis vara relaterad till bolagets omsättning, samt stiga i takt med att förseningen blir längre. En sådan struktur skulle sannolikt skapa starkare incitament till att inkomma med årsredovisningen inom avsatt tid samt påskynda dem som missat detta. Ett sådant alternativ bör ses över i samband med utredningen. Vi är av uppfattningen att näringsidkare i grunden vill väl med sin verksamhet och inte bedriver den för att sko sig på andra eller utnyttja systemet. Därför finner vi det problematiskt att dagens system straffrättsligt drar ett likhetstecken mellan näringsidkare som av olika skäl brustit i att inkomma med sin årsredovisning och brottslingar som misshandlar eller orsakar vållande till annans död. Att utreda en avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar och ett nytt system för förseningsavgifter skulle därför vara positivt. Detta är även någonting som såväl som FAR – branschorganisationen för redovisningskonsulter, revisorer och skatterådgivare – har belyst tidigare.
mot · H80272 · 2020-09-14 00:00:00 — Rätt att framföra lätt motorcykel med körkortsbehörighet B ställer sig bakom det som anförs i motionen om att innehavare av körkortsbehörighet B också ska få rätt att framföra lätt motorcykel med en slagvolym av högst och tillkännager detta för regeringen. För att köra en lätt motorcykel med en slagvolym av högst krävs minst körkortsbehörigheten A1. Man får inte med körkortsbehörigheten B framföra lätt motorcykel. Dock får man framföra moped klass I. För att minska trängsel i framförallt storstäder men också minska miljöpåverkan skulle en lätt motorcykel med en slagvolym av högst vara ett bra komplement till bilen, vilket inte moped klass I är. Den som innehar körkortsbehörigheten B har dessutom genomgått teoriprov och därmed uppvisat ha förståelse och kunskaper om trafikregler och om hur man uppför sig i trafiken. Av denna anledning borde de som innehar körkortsbehörigheten B också få framföra lätt motorcykel med en slagvolym av högst .
mot · H802721 · 2020-09-30 00:00:00 — Ökad flexibilitet för egenföretagare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa åldersgränsen för egenföretagare och möjliggöra att efter fritt ändra karenstid i sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. Den som driver aktiebolag är normalt anställd i sitt eget bolag, till skillnad mot egenföretagare som driver enskild firma, handelsbolag eller kommanditbolag. En betydande skillnad mellan dessa bolagsformer kan uppstå, särskilt för egenföretagare gällande bland annat social- och sjukförsäkringsfrågor. En egenföretagare har med egenavgifterna en möjlighet att välja sjukförsäkringsavgift med tillhörande antal karensdagar. Näringsidkaren kan då antingen välja en högre avgift med kortare karenstid eller lägre avgift med längre karenstid. Egenföretagaren gör därmed en bedömning som innefattar både kostnader och risker vid en eventuell sjukdom. Den grundläggande karenstiden i sjukförsäkringen för egenföretagare är , men det finns även en möjlighet att fritt välja en karenstid på 1, 14, 30, 60 eller enligt vissa restriktioner. Men en egenföretagare som har fyllt kan dock inte byta till en kortare karenstid. Denna så kallade 55-årsregel är föremål för åldersdiskriminering. Det ligger givetvis i den enskilde näringsidkarens intresse att ta del av viktig information gällande den egna näringsverksamheten, men en miss gällande just denna 55-årsregel är ytterst olycklig och oåterkallelig. 55-årsregeln för egenföretagare har visserligen lyfts upp i olika utredningar , så sent som hösten . Ändå har regeln lyckats leva kvar. Den är förlegad, i där människor i värsta fall tvingas jobba långt in på ålderns höst. Vår vision är att även företagare efter en viss ålder ska kunna känna likvärdig trygghet gällande sjukförsäkringsfrågor och menar därför att 55-årsregeln bör tas bort.
mot · H80273 · 2020-09-14 00:00:00 — Återför ansvaret för att föreslå ny statsminister för till statschefen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra regeringsformen så att statschefen åter får ansvaret att föreslå ny statsminister för och tillkännager detta för regeringen. skiljer sig från andra parlamentariska demokratier genom att talmannen, istället för statschefen, har till uppgift att föreslå en ny statsminister för . Att det är talmannens uppgift står fastslaget i regeringsformen. Att skiljer ut sig gentemot andra parlamentariska demokratier beror på den kompromiss som slöts mellan Socialdemokraterna och de borgerliga partierna 1971 i , den sk Torekovskompromissen. Kompromissen var en del av Grundlagsberedningens arbete och innebar att den svenska monarkin bestod, men till priset av att monarken fråntogs allt politiskt inflytande, till exempel vid regeringsbildningen. Det är nu kompromissen slöts och det politiska landskapet i är förändrat. Efter valet kan vi nu konstatera att inte längre har två utan tre politiska block. Inget av blocken har längre egen majoritet och möjligheterna att bilda regering utifrån blocken har försvårats. Detta har lett till att även talmansrollen dragits in i det politiska spelet om regeringsmakten på ett sätt som vi tidigare inte upplevt. I och med talmansvalen 2018 slogs också all tidigare praxis ut. Det finns därför starka skäl att vidta åtgärder för att talmansrollen skiljs från det rent politiska spelet kring statsministerrollen och inte fortsätter att bli föremål för partipolitiska strategier och smutsigt spel. Därför bör ansvaret för att föreslå ny statsminister för flyttas tillbaka till statschefen, som står helt utanför partipolitiken. Både valet till talman och talmansämbetet i sig skulle därmed undgå att dras in i politiska fulspel som skedde 2018, vilket inte är värdigt ämbetet eller .
mot · H802735 · 2020-09-30 00:00:00 — Regleringen ger deltidsanställda som arbetat mertid rätt att utöka sin anställning. beräknas den faktiska arbetstiden. Om den är högre än den avtalade deltiden utökas deltidstjänsten. Anställningen övergår därmed till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid (jfr Lov om arbeidsmiljö, arbeidstid og stillingsvern, kapitel 14, § 14–4 a och 14–4 b). Den norska arbetstidslagstiftningen, som ger rätt till utökad anställning vid mertidsarbete, är ett konkret sätt att komma till rätta med problematiken kring deltidsarbete på arbetsgivarens villkor. har, som första svenska fack, tagit intryck av den norska lagstiftningen i syfte att förbättra villkoren för sina deltidsanställda medlemmar. I avtalsförhandlingarna mellan och och Telekomföretagen drev krav på att mertid skulle ge utökad anställning. Sekos krav var formulerat på följande sätt: ”För deltidsanställda arbetstagare som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad skall anställningen övergå till sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid.” Enligt Sekos förslag skulle avstämning ske varje sexmånadersperiod, varvid anställningen skulle omvandlas till genomsnittligt faktiskt utförd arbetstid. fick dock inte gehör för detta krav hos arbetsgivarna. ser positivt på att fackförbund driver denna fråga i avtalsförhandlingar med arbetsgivarna. För att förbättra villkoren för alla deltidsanställda på hela arbetsmarknaden krävs dock en ändring av arbetstidslagen, liknande den som genomförts i norsk lagstiftning. Frågan om huruvida arbetstagare bör få rätt till ett arbetstidsmått som motsvarar den faktiska arbetstiden har utretts av Utredningen för hållbart arbetsliv (A 2017:02). Utredningen studerade den norska regleringen och fann den intressant, men bedömde att det bör vara upp till arbetsmarknadens parter att avgöra om det ska finnas en rätt till ett arbetstidsmått som motsvarar den faktiska arbetstiden (SOU 2019:5). gör en annan bedömning. För att komma till rätta med problemet krävs en lagändring. Arbetstidslagen (1982:673) bör ändras så att deltidsanställda arbetstagare, som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad, ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ciczie Weidby (V)
mot · H80274 · 2020-09-14 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att göra om till talmannens bostad och representationslokal och tillkännager detta för regeringen. I ett gåvobrev överlät makarna fastigheten 3, ””, som gåva till den svenska staten. Enligt gåvobrevet ska nyttjas av regeringen och talmän för representation, konferenser eller sammankomster i sammanhang där intressant och vacker miljö kan värdesättas i särskild grad. anger vidare att vid nyttjandet av anläggningen bör värdskapet utövas av ledamot av regeringen eller någon av talmännen. Regeringen beslutade att donationen skulle tas emot och uppdrog åt att vårda och förvalta fastigheten. 1992 övergick fastighetens vård och förvaltningen till (numera ). Statsministern har en officiell bostad och representationslokal i . Huset testamenterades av till katolska kyrkan med rätt för hans hustru att använda det som bostad till sin bortgång. Staten förvärvade fastigheten 1988 för att inrätta en permanent säkerhetsbostad och representationsvåning åt statsminister. fick 1993 i uppdrag att genomföra en restaurering och modernisering av huset. Målet var att bevara byggnadens kulturhistoriska värde som de särskilt höga säkerhetskraven skulle tillgodoses. talman, vilket är den högsta post en person kan väljas till i , saknar dock en officiell bostad med representationsmöjligheter. I ledamotshus har tidigare funnits en liten talmanslägenhet men det kan knappast motsvara en ordentlig bostad med representationsmöjligheter. Talmannen, som är parlamentets främsta företrädare, borde i likhet med statsministern ha en officiell bostad och representationslokal. borde kunna utgöra en sådan. Av denna anledning bör utreda möjligheterna att göra om till talmannens officiella bostad med kvarstående representationsmöjligheter i enlighet med gåvobrevet.
mot · H80276 · 2020-09-14 00:00:00 — Verka för att tillåts delta i WHO ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen internationellt ska verka för att tillåts delta i WHO och tillkännager detta för regeringen. När coronaviruset (2019-nCoV) började härja och spreds över världen utlyste () hälsonödläge, i syfte att försöka främja det internationella samarbetet för att kämpa mot viruset. När WHO höll ett tvådagars akutmöte samma månad med de länder som drabbats av viruset var ett av länderna, , exkluderat. Detta trots att låg i frontlinjen och hade flera fall av smittade personer. har dessutom mångårig erfarenhet och kompetens på sjukvårdsområdet och har visat på hur man effektivt kan bemöta pandemin. president vädjade till WHO att inte exkludera landet från de globala ansträngningarna att bekämpa viruset, och både och premiärministrar var tidigt ute och uppvisade stöd för att låta delta i WHO. Den bör aktivt verka för att tillåts delta i WHO.
mot · H80277 · 2020-09-14 00:00:00 — Strategi för inlemmande av i internationella organisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram en strategi för hur man ska arbeta för att inlemma i olika internationella organisationer och tillkännager detta för regeringen. har tidigare uttalat att både och EU har ett intresse av att deltar i internationella organisationer. Det är givetvis mycket välkommet att regeringen har denna ståndpunkt. Att kan delta i olika internationella organisationer bidrar positivt och meningsfullt på olika sätt och det finns åtskilliga arenor att arbeta på för att få med landet i internationella organisationer. Tyvärr verkar regeringen, oaktat sin inställning, inte ha en klar strategi över hur man skall verka för att kan ta plats i sådana internationella organisationer. I tidigare svar på frågor kring detta har utrikesministern bara svarat att ”regeringen kommer att fortsätta att stödja möjlighet att delta i internationella organisationer”, men inte på vilket sätt. Av denna anledning anser jag att den bör ta fram en tydlig strategi över hur man tänker arbeta för att inlemma i olika internationella organisationer.
mot · H8028 · 2020-09-08 00:00:00 — Rimlig rätt till försörjningsstöd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga socialtjänstlagen så att det klart framgår att utlänningar som vistas illegalt i landet inte har rätt till försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. I 2 kap. 2 § socialtjänstlagen slås fast att kommunen ansvarar för alla personer som vistas där . tolkar lagrummet så att även personer som befinner sig i landet illegalt ska omfattas av detta ansvar (Social rapport , kapitel 8, s. 272). Praxis kring rätten till ekonomiskt bistånd för de som vistas illegalt i landet ser lite olika ut på olika håll. Lagrummet i 2 kap. 1 § socialtjänstlagen säger att den som inte kan tillgodose sina behov på annat sätt kan ha rätt till bistånd. Vissa socialnämnder tolkar saken så att de som vistas illegalt i landet kan tillgodose sina behov i hemlandet. Den tolkningen har också slagits fast i ett par kammarrättsdomar. Vissa socialnämnder väljer dock att bevilja de som vistas illegalt i landet ekonomiskt bistånd. ser det som problematiskt att regeringen inte lagt fram ett lagförslag för att förtydliga rättsläget. Landets kommuner måste få klarhet i hur rätten till bidrag för de som vistas illegalt i landet ser ut. anser att någon sådan rätt inte ska finnas och att socialtjänstlagen skall förtydligas i enlighet med detta.
mot · H80280 · 2020-09-14 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vad de enskilda avloppen har för miljöpåverkan i relation till att byta ut de befintliga enskilda avloppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge fastighetsägare möjlighet att avstå från utbyte av befintliga enskilda avlopp och tillkännager detta för regeringen. Många kommuner har höga miljömål vilket i sig är bra. Kommunens ansvar för att sätta mål baserade på realistiska förväntningar som följer forskningens utveckling är av största vikt för att inte riskera medborgarnas och samhällets förtroende. I viljan att nå högt satta miljömål är enskilda avlopp en fråga för diskussion. Fastighetsägare har redan stora kostnader och när väl fungerande, enskilda avlopp skall bytas ut bör den stora kostnaden för den enskilde fastighetsägaren vara baserad på en välmotiverad och påtaglig nytta. Många människor känner en stor oro för kommunernas framfart och det finns exempel där människor inte haft möjlighet att bo kvar i sina fastigheter på grund av dyra åtgärder som kommuner gör tvingande. Forskningen pekar på att miljönyttan inte står i paritet med kostnaderna och den miljöpåverkan som själva bytet av väl fungerande avlopp innebär. Att bygga avloppen, transportera dem och gräva ner dem innebär ofta en större kostnad för miljön än utsläppen från de enskilda avloppen, och det är inte rimligt. Det kan finnas fall där det går att motivera ett byte av det enskilda avloppet och där det finns fog för kommunens agerande, men i de flesta fall är det inte en rimlig åtgärd. Därför bör fastighetsägare ges möjlighet att avstå från utbyte av redan befintliga enskilda avlopp. Kommunerna bör ta sitt ansvar för medborgarnas bästa och omvärdera miljöpåverkan från enskilda avlopp enligt den forskning som framkommit.
mot · H80281 · 2020-09-14 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja förföljda kristna och tillkännager detta för regeringen. 300 miljoner kristna lider av förföljelse för sin tro! Den katolska organisationen to the Church in kom ut med en rapport (Persecuted and forgotten) om kristnas utsatthet i världen. Studien omfattar tretton länder – , , , , , , , , , , , och . Studien beskriver en allt mer förvärrad situation för dagens kristna . De kristna håller på att helt utplånas i delar av världen. Som exempel hade det inte funnits några kristna kvar i och om inte militären satt stopp för islamister i dessa områden. Det är ofta små minoriteter som får betala ett högt pris för sin tro. Rapporten beskriver ingående hur hundratusentals kristna behandlas genom lemlästning, grova våldtäkter, sönderslagna hem/kyrkor, mord och misshandel. I och är det den kommunistiska enpartistaten som står för förföljelsen av religiösa minoriteter vilket är ett brott mot våra mänskliga rättigheter. I är det hindunationalister som riktar sitt våld mot religiösa minoriteter genom tillslag mot kyrkor och hårdare lagstiftning. I och är det islamister som utsätter oliktänkande för fruktansvärda förhållanden. Beräkningar från World visar att ca 105 000 människor dödas för att de är kristna. Det är cirka en människa . uppmärksammade – generaldirektören för organisationen – de kristnas situation, och förföljelsen blir enligt dem allt grövre. Situationen är ohållbar. är ett föregångsland beträffande våra insatser mot fattigdom, förföljelse och för minoriteters rättigheter. Därför menar jag att vår regering bör anstränga sig i frågan och visa de utsatta kristna sitt stöd genom att lyfta världssamfundets uppmärksamhet på situationen.