mot · H8023479 · 2020-10-06 00:00:00 — Ett nytt digitalt ledarskap för ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett digitalt kompetenslyft för att stärka den digitala ledningen bland myndigheter och offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp och utvärdera arbetet som utfördes av Expertgruppen för digitala investeringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara ett land som leder utvecklingen inom digital teknik och bli en innovationshubb för nya digitala lösningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge biblioteken i uppdrag att stödja äldre och medborgare med lågt tekniskt kunnande i hur man använder ny teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att kartlägga den efterfrågade kompetensen inom it och ställa upp en färdplan med mätbara mål för att öka andelen experter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra nödvändiga justeringar i kommunallagen för att möjliggöra bredbandsutbyggnad över kommungränser där så är lämpligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgängliggöra statliga fibernät för marknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en direktlinje för aktörer som bygger ut uppkopplingen i för enkel kommunikation och dialog med Infrastrukturdepartementet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skala upp testmiljöer för 5G på områden där det finns stark samverkan mellan akademi, industri, stat och offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påbörja arbetet med 6G och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta ledningen för att på ett operativt sätt stödja myndigheternas säkerhetsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fortbildningskrav inom informationssäkerhet för personer på ledande positioner i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabba på utbyggnaden av det nationella cybersäkerhetscentret för att göra det mer operativt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med digitaliseringen av myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med öppna data ska intensifieras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta ramverket inom Data Charter (IODC) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra nationell kraftsamling för statistiska data och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla myndigheter och övrig offentlig förvaltning ska erbjuda digital post via en digital brevlåda till de medborgare som önskar det, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Datainspektionen vid sidan av integritetsfrågan också bör få ett tydligt uppdrag som möjliggörare av ny teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera åtgärderna för testbäddar av ny teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av nationell lagstiftning i syfte att bejaka EU:s certifiering av molntjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en europeisk digital inre marknad som underlättar för små och medelstora företag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara en pådrivande part inom EU för att få till stånd förhandlingar för nya avtalslösningar som skyddar personuppgifter vid överföring till tredje land i enlighet med , och detta tillkännager för regeringen. SARS-CoV-2 som orsakar sjukdomen Covid-19 har påverkat samhällen över hela världen. Inget skede i modern tid har haft så radikala effekter på samhället under en så . Under mer eller mindre gick hundratusentals människor i från att befinna sig fysiskt på ett kontor till att arbeta hemifrån. Otroligt nog har ingen större systemkollaps till följd av detta inträffat utan digitala infrastruktur har visat sig tillräckligt robust för att klara dagens utmaningar men måste mer till då Covid-19 har påskyndat den redan omfattande digitaliseringen av samhället. Digitaliseringen har framförallt det diskuterats, tillämpats och utvecklats. Runt om i världen och i våra samhällen ser vi effekter av den. Både det som leder till förbättringar och nya innovationer men också till utmaningar och rena hot. Digitaliseringen är ett globalt och gränslöst fenomen men den påverkar individer, företag och stater i lika stor omfattning och det krävs därför kunskap och insatta ledare som kan nyttja potentialen i digitaliseringen som vi kan försvara oss mot nya hot som uppträder. Rätt använt kan digitaliseringen vara en av de största bidragsgivarna till att lösa de problem som både och alla andra länder brottas med . Klimatutmaningen, välfärden, energipolitik och mycket mer. Genom digitala innovationer och smartare tekniska lösningar har vi potential att effektivisera våra resurser och öka vår globala konkurrenskraft. Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) menar exempelvis på att potentialen av ett fullständigt införande av nuvarande AI-teknik i svensk offentlig förvaltning beräknas uppgå till . Det skulle frigöra resurser som istället kan satsas på rättsväsendet, försvar eller våra offentliga åtaganden. har länge påpekat vikten av en sammanhängande och väl utvecklad digitaliseringspolitik. Däremot har bristen på ledarskap och vision varit tydlig hos sittande regering. Vi vill nu stärka genom att visa ett tydligt ledarskap och satsa på utbildning, fortsätta bygga ut den digitala infrastrukturen, stärka vår digitala säkerhet, öka utbudet av offentlig öppna data och möjliggöra potentialen i AI. står sig fortfarande starkt som en IT-nation men allt fler länder kommer snabbt ikapp. Vi har klarat oss bra än så . Det tidigare exemplet med överflyttningen från fysiska till digitala möten kunde ske smärtfritt tack vare att vi har ett, i dagens mått mätt, väl utbyggt bredbands- och mobilnät, en teknikvana hos befolkningen och en stark kunskapsintensiv industri som är integrerade med tekniska lösningar. Med det sagt är det långt ifrån perfekt. måste öka takten i digitaliseringen och inte känna oss nöjda med var vi är just . antog regeringen en digitaliseringsstrategi men orden har varit för stora och handlingarna för små. ser vi hur konkurrensen hårdnar i omvärlden och hur digitala hot ökar i omfattning. och skandalen på blottade en total oförmåga från den rödgröna regeringen att hantera dessa frågor. Det krävs ett nytt digitalt ledarskap i och en ny politik som går från ord till handling, som tar konkurrens- och säkerhetsfrågorna på allvar. Digitalt ledarskap och utbildning för framtidens arbetsmarknad När samhället förändras ställer det höga krav på ledarskap för att visa vägen och förklara nya fenomen så att det vinner bred acceptens bland befolkningen. har digitaliseringen påverkat och förändrat våra samhällen. Covid-19 fungerar dessutom som en accelerator av samhällets digitala transformering där ingen egentligen kan säga hur vi kommer förändra våra vanor och dagliga liv när det akuta hotet från pandemin är över. Detta ställer tydliga krav på ett säkert och förtroendegivande ledarskap. Det handlar inte bara om att lösa de problem som vi ser utan också våga lyfta blicken mot framtiden, som vi ser till att de som inte har en lika stor användarvana av digitala redskap får den hjälp de behöver. Dagens politiska ledning är dessvärre för avvaktande i sitt ledarskap och har inte lyckats med att förklara en sammanhängande berättelse om hur ny teknik och innovativa lösningar skulle kunna vara en stor del av lösningen på flertalet av våra mest akuta problem. Medan näringslivet och expertmyndigheter tagit på sig ledartröjan i utvecklingen har den offentliga debatten inte hängt med och därav lämnat stora delar av samhället i ovisskap. Vi måste därför börja ställa mycket högre krav på alla inom en ledande befattning att visa ett gott omdöme gällande digitalt ledarskap. Det är exempelvis av yttersta vikt att den politiska ledningen förstår vad AI, cybersäkerhet och digitalisering är, att förstå grunderna för hur de fungerar och vad det kan och inte kan göra. Regeringens digitaliseringsråd har påpekat att den pågående digitaliseringen påverkar samhället i grunden och inverkar starkt på invanda strukturer och arbetssätt. Vi kan också med säkerhet säga att det digitala inslaget i våra liv kommer öka . Det gör att individen, organisationer och samhället behöver bli bra på att lära och förstå digitaliseringens grund och hur den kan hjälpa oss på bästa sätt. Det är inte tekniken som beslutar om utvecklingen utan ansvaret ligger hos oss människor. Det är därför ett aktivt ledarskap blir viktigt - nationellt, regionalt, lokalt. Ett ledarskap som förstår såväl möjligheter som utmaningar med digitaliseringen och hur dessa påverkar nuvarande sammanhang men där det också finns ett tydligt ansvarstagande när exempelvis kriser uppstår. Frågan om ansvar vid kris fördjupar vi i avsnittet om lärdomar från säkerhetsskandalen på Transportstyrelsen. Flertalet studier, rapporter och experter pekar dock ut det digitala ledarskapet som en av de primära orsakerna till att digitaliseringen i tappar fart i utvecklingen. Vi lever på gamla meriter men saknar både kunskap och driv för hur vi ska nå den vision som vi gemensamt har ställt upp. konstaterar i likhet med många andra att ord måste gå till handling. I deras senaste lägesbild över digital ledning påpekas svagheter och en rad konkreta åtgärder ut för att stärka upp ledningen. All verksamhet påverkas av digitaliseringen och de strategiska frågorna behöver kunna hanteras av ledningsgrupper och hos beslutsfattare. Ledning och digitalt kunnande hänger därför ihop och berör bland annat utveckling, arbetssätt, kompetens, säkerhet, kommunikation, design, teknik, strategiskt inköp/upphandling och uppföljning. delar bilden från både digitaliseringsrådet, och andra berörda experter att den digitala ledningen i är för dålig, särskilt inom , och förordar därför att regeringen bör ta till sig digitaliseringsrådets rekommendationer. Frågan om ett effektivt ledarskap är däremot inte ny. presenterade Expertgruppen för digitala investeringar sitt betänkande (SOU2018:72) som hade haft i uppdrag att ge råd och stöd till 20 myndigheter och syftet var att statliga myndigheter ska bli bättre på att genomföra verksamhetsutveckling och snabbare uppnå önskade resultat av politiska reformer eller förändrade uppgifter. Även om viss förbättring har skett bland svenska myndigheter kommer allt för många indikationer om att offentlig förvaltning inte utvecklas i den takt som vi önskar. Därför menar vi att regeringen bör göra en uppföljning av expertgruppen för digitala investeringars arbete och utvärdera i vilken mån rekommendationerna har följts samt om nya åtgärder krävs. Ett nytt mål för digitaliseringspolitiken I digitaliseringsstrategin anges inriktningen för regeringens digitaliseringspolitik. Visionen är ett hållbart digitaliserat och det övergripande målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. anser att ett väl utvecklat land som inte ska nöja sig med att ha en målsättning som enbart anger att vi ska bli bäst på att använda digitaliseringens möjligheter. Istället bör vi ange ett mål om att vi ska bli ett land som leder utvecklingen inom digital teknik och vara en innovationshub för nya digitala lösningar. Slut det digitala utanförskapet Den digitala utvecklingen ställer också höga krav på att medborgare utan god teknikvana blir inkluderade för att skiftet ska få en bred folklig acceptans. gör en undersökning om svenskarnas internetvanor och deras delrapport visar på att medborgare som står utanför är oftare äldre, lever på landsbygden och tillhör hushåll med låga inkomster. Ska vi få fullt genomslag för teknikskiftet är det därför oerhört viktigt att dessa individer inte glöms bort. anser därför att biblioteken ska få i uppdrag att stödja äldre eller medborgare med lågt tekniskt kunnande i hur man använder ny teknik. Fler förslag för att minska det digitala utanförskapet skriver vi om i vår motion ”Riv hinder för digitalisering av hälso- och sjukvård”. Utbildning för ett digitalt samhälle Restriktioner till följd av Covid-19 inom utbildningsväsendet gjorde att utbildning på gymnasiet och på våra universitet/högskolor fick bedrivas på distans . Det har länge varit tal om distansundervisning för att fler ska kunna komplettera sina kunskaper och effektivisera det livslånga lärandet. I och med Covid-19 har vi haft en snabbomställning och det verkar, i ett första skede, ha gått relativt bra men en noggrann utvärdering måste till för att avgöra hur distansundervisning har påverkat kvalité och möjligheter för elever och studenter att lära sig nya kunskaper. Det är tydligt att digitaliseringen både har påverkat och påverkar vårt utbildningssystem och i förläggningen vår arbetsmarknad. Det har under nu pågått en diskussion gällande vilka kvalifikationer som kommer krävas på en mer digitaliserad arbetsmarknad som också lett till oro gällnade andelen jobb som kommer att försvinna. Det är därför viktigt att komma ihåg att vid nya teknikskiften har alltid nya jobb skapats. Det visar både forskning och beprövad erfarenhet . Vid större skiften handlar det däremot om allt längre ledtider för att samhället ska ställas om. Det har tagit mellan 30 till innan omställningen fullt ut är genomförd. Det som har skett, i och med digitaliseringen, är dock att hastigheten i teknikskiftet har accelererat, en utbildning kan snabbt bli utdaterad. Både vad gäller hur undervisningen kan bedrivas för att den ska förbättras men också vilka typer av egenskaper som efterfrågas från arbetsmarknaden. Ska vi bli bäst i världen på att nyttja digitaliseringens möjligheter är utbildning därför ett av de viktigaste områdena vi måste satsa på. föreslår därför att utbildningen styr om till att mer anpassas till en digital arbetsmarknad vilket vi utvecklar i vår utbildningsmotion ”Digitalisering av skola och högskola”. Digitaliseringen av samhället har en omvälvande effekt på vår arbetsmarknad. Jobb kommer att försvinna och nya tillkomma, men framförallt kommer i princip samtliga arbeten att förändras. På ett övergripande plan driver digitaliseringen fram kostnadseffektiva lösningar som gör att vi kan få mer och bättre välfärd för varje investerad krona. Utvecklingen kan även bidra till att minska samhällets klimat- och miljöpåverkan, exempelvis genom att effektivisera vårt transportsystem. Digitaliseringen av samhället är med andra ord inte målet utan medlet för att även ska kunna vara en väl fungerande och konkurrenskraftig välfärdsstat i en allt mer globaliserad värld. Världen förändras däremot i en rasande takt. Den tekniska utvecklingen har aldrig gått lika snabbt och det ställer krav på både samhället och oss som individer. För att ska fortsätta ha en hög sysselsättning är kompetensutveckling av avgörande betydelse. På morgondagens arbetsmarknad kommer jobben och våra arbetsuppgifter se annorlunda ut . Därför behöver vi stärka möjligheterna för yrkesverksamma att utveckla sin kompetens och förbättra förutsättningarna för ett livslångt lärande. Det handlar om att främja strukturer som innebär att såväl arbetsgivare som arbetstagare ser värdet i att investera i kompetensutveckling på den egna arbetsplatsen och generellt. Det är nödvändigt för att inte ska riskera bli omsprunget av resten av världen och för att vi ska klara av att ställa om. Frågor om kompetensförsörjning och omställning kommer att ställas på sin spets i takt med en ökad digitalisering och måste ta ett helhetsgrepp. En modell för ett gemensamt ansvar mellan staten och arbetsmarknadens parter behövs. Det kan handla om kostnader men också om regelförändringar, utbildningssystem och mycket annat. behöver fler experter inom IT Ytterligare en utmaning som måste ta tag i är avsaknaden av experter rörande digitalisering. Enligt IT- och telekombolagen saknas 77 000 personer inom IT- och telekomområdet och enligt SCB saknas det 30 000 ingenjörer. Efterfrågan på spetskompetens kommer bara att öka när hela världen ska ställa om sina samhällen. Det innebär att såväl världsledande företag som små nystartade företag inte enbart konkurrerar om den svenska kompetens som finns i landet, de konkurrerar även med alla andra företag på den globala marknaden som alla letar efter talang och spetskompetens. En av största fördelar är vårt humankapital och att befolkningen har en grundläggande god kompetens att hantera digitala verktyg men avsaknaden av expertis i världsklass innebär ett mer avgörande problem. De digitala innovationerna agerar inte i enlighet med hur världen förr var beskaffad. Exempelvis så fanns det inom bilindustrin utrymme för konkurrens genom att olika företag kunde erbjuda olika produkter som genomförde samma tjänst. är det så kallade ”superstars” som leder världsutvecklingen, vilket innebär att den som först skapat en ny innovation snabbt kan få ett naturligt monopol på marknaden. Problemet är tydlig i hela och den stora utvecklingen sker framförallt i och som också lockar de bästa experterna. måste förstå den här utvecklingen och med kraft både ta tag i kompetensutvisningarna samt göra det mer attraktivt för experter att söka sig till . har i motion ”Reformera arbetskraftsinvandringen” föreslagit en rad åtgärder för att stoppa de så kallade kompetensutvisningarna och attrahera ny kompetens vi uppmanar regeringen att snabba på arbetet. Vi föreslår även att regeringen kartlägger den efterfrågade expertisen inom IT och ställer upp en tydlig färdplan för hur vi ska lösa expertfrågan. För att vi ska ta steget fullt ut och kunna nyttja de digitala möjligheterna är en väl utbyggt och modernt digital infrastruktur avgörande. I omstartskommissionens kapitel om digitalisering summerar författaren de grundläggande förutsättningarna för digitalisering väl: ”Utan infrastruktur blir det svårt för människor och tjänster att vara uppkopplade, utan uppkoppling blir det svårt att dela data, och utan data blir det svårt att skapa AI”. har legat i framkant i denna sektor men de senaste 10 – 15 åren har vi tappat fart. Dock ska det påpekas att fortfarande har världens mest utbyggda bredband och bäst tillgänglighet enligt EU:s index för digital ekonomi och digitalt samhälle (). Trots att ligger i täten när det gäller konnektivitet har vi en bra bit kvar vad gäller bredbandsutbyggnaden och täckningen i de kvarstående glesbefolkade områdena. saknar fortfarande hälften av alla hushåll och företag på landsbygden snabbt bredband. har satt upp ett tydligt bredbandsmål som alla partier står bakom. Detta stipulerar att bör ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s i hemmet och på arbetet, bör ha tillgång till minst /s, och resterande bör ha tillgång till minst /s . Till detta övergripande mål finns två delmål om att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s och att alla bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig . () som är den ansvarig myndigheten för att målen ska uppnås har dock prognostiserat i sin senaste utvärdering av regeringens bredbandsstrategi att varken delmålet eller det fullständiga målet inte kommer att uppnås. Både och ligger även efter i utbyggnaden av 5G. Både i och i är utrullningen av 5G-täckningen mycket långt framgången, vilket leder till att försprånget dessa regioner har jämtemot att konkurrera i den globala tech- och industrisektorn ökar. Varför vi har hamnat efter beror primärt på de stora förseningarna gällande tilldelningen av de viktiga 2,3 GHz- och 3,5 GHz-bandet. Dessa två frekvensband är nödvändiga för att bygga ut 5G nätet men förseningen har gjort att vi riskerar bli ett av de sista industrialiserade länderna i att fullt ut bygga ut 5G täckning. I kommer PTS hålla spektrumauktionen förrän . Snabba på bredbandsutbyggnaden på landsbygden har ett ambitiöst mål för att bygga ut bredband i landet. Det är bra och bör genomföras för att hela ska leva. Dock har regeringen inte valt att prioritera bredbandsfrågan och därför krävs fler åtgärder. PTS bedömer att 85–av alla hushåll och företag kommer att ha tillgång till bredband om minst /s , i det troligaste scenariot. Det innebär att PTS bedömer att målet om 95 procents tillgång inte kommer att uppnås. Likaså bedömer PTS att målet inte heller kommer att uppnås. PTS betonar dock att det finns ett stort mått av osäkerhet i prognosen, eftersom bredbandstillgången påverkas av en mängd tekniska, demografiska, ekonomiska och politiska faktorer, vars utveckling är svår att förutse . Att hela ska få en god uppkoppling är viktigt. Många moderna lösningar inom exempelvis offentlig service så som hemtjänst och liknande bygger sina lösningar på en fungerande anslutning. Nya affärsmodeller och företagssatsningar är också beroende av dessa lösningar, framförallt nya metoder för att effektivisera de gröna näringarna så som lantbruk och skogsbruk. Än så länge går det att vända utvecklingen med politiska initiativ. Stadsnät och lokaliseringsprincipen samt fibernät i statlig ägo På flera platser i landet har det uppmärksammats att kommunallagens lokaliseringsprincip sätter käppar i hjulet för de kommunala stadsnät som vill erbjuda fiberlösningar till de som bor på andra sidan av en kommungräns. Kommunala bolag får bara ha verksamhet i den egna kommunen enligt lokaliseringsprincipen. Om kommuner vill och tillåter bolag att bygga ut fiber över kommungränserna bör inte lagstiftningen försvåra för detta, eftersom fiberutbyggnad är en prioriterad fråga för samhället. anser att lokaliseringsprincipen inte ska stå i vägen för att bygga bredband över kommungränser i de fall då det är den samhällsekonomiskt bästa lösningen. För att lösa det och underlätta för alla att få tillgång till bredband vill vi göra nödvändiga justeringar i kommunallagen. För största möjliga samhällsnytta är det viktigt att främja konkurrens för att de mest effektiva lösningarna inom it-området ska uppnås. Det handlar om att göra en god avvägning mellan vilket ansvar den offentliga respektive den privata sektorn har. Det måste vara tydligt hur gränsdragningen mellan stadsnät och kommersiella aktörers nät bör se ut. Syftet är att underlätta en kostnadseffektiv utbyggnad av höghastighetsbredband till så låg kostnad som möjligt för såväl konsumenter som skattekollektivet. , och ett antal ytterligare statliga aktörer har fibernätverk som sträcker sig över . De används i huvudsak för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Delar av dessa fibernät är inte fullt utnyttjade, vilket innebär att redan befintliga anläggningar skulle kunna bidra till att uppnå målet om tillgång till bredband. Dessutom skulle en mer driftssäker nätverksstruktur skapas om dessa fibernät sammankopplades. Av denna anledning bör de olika fibernäten i statlig ägo tillgängliggöras för marknaden. Det är dock centralt att nationella säkerhetsintressen ska beaktas i processen. långa handläggningstider har belyst problematiken med flaskhalsar inom offentlig förvaltning som försämrar möjligheten till en bättre och bredare uppkoppling.