mot · H8023317 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 1.1 Sänk sjuktalen långsiktigt – stärk det förebyggande arbetet 2 Sjukpenningen och rehabiliteringskedjan 2.1 Lägre sjukpenningtal men oroande utveckling med fler långa sjukfall 2.2 Åtgärder med anledning av coronakrisen 2.3 Underlag för bedömning av sjukförsäkring 2.4 Återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen 2.5 Slopa de fasta stegen i sjukförsäkringen – för mer individanpassning 2.6 Genomför pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare 2.7 Utred möjligheten att tilldela en till långtidssjukskrivna 2.8 Förbättrat SGI-skydd för företagare 2.9 Utred ett kompletterat stöd för vård av anhöriga 3 Sjuk- och aktivitetsersättningen 3.1 Förbättra reglerna kring sjukersättning för yngre personer 3.2 Skärpta regler för kvalificering till garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen 3.3 Insatser för att stärka personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden 3.4 De arbetsintegrerade sociala företagen 4 Övriga påverkande anslagsförändringar anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utformningen av socialförsäkringssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar måste ses i ett bredare perspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell vårdgaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en mångfald av vårdgivare inom den offentliga sektorn – privata, kooperativa och ideellt drivna – bör främjas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om målet med sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rehabiliteringskedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fortsatta åtgärder kring de medicinska underlagen för bedömning av rätten till sjukförsäkring samt tydligare information till försäkringstagaren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra den bortre tidsgränsen samt en anpassad arbetsmarknadsintroduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa de fasta stegen i sjukpenningen, sjuk- och aktivitetsersättningen och rehabiliteringspenningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer flexibel sjukförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare som stöd för arbetsgivaren i rehabiliteringsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett pilotprojekt med en som stöd för den enskilde i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättringar för företagare i socialförsäkringssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett kompletterat stöd för vård av anhöriga skulle kunna utformas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en höjning av garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrade regler för sjuk- och aktivitetsersättning för yngre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade regler för kvalificering till garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de arbetsintegrerande sociala företagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheterna för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom att fortsätta arbeta och tillkännager detta för regeringen. Tabell Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Socialförsäkringarna har stor betydelse för såväl människors trygghet som människors beteende och drivkrafter för att arbeta. förespråkar ett trygghetssystem som ger ekonomisk trygghet under livets olika skeden. Försäkringarna ska vara obligatoriska och solidariskt finansierade via det offentliga, men utrymme ska även ges för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Självrisker ska kombineras med högkostnadsskydd, och nivåerna på ersättningarna ska utformas så att den enskilde stimuleras till att delta i åtgärder som leder till en så god hälsa som möjligt och till snabb återgång till arbetslivet efter eventuell sjukdom eller skada. För det senare behöver den som har eller kan återfå en arbetsförmåga få hjälp och gott stöd. Utifrån dessa utgångspunkter formar sin politik på sjukförsäkringsområdet. I denna utgiftsområdesmotion redogörs för partiets budgetavvägningar och aktuella ställningstaganden i övrigt inom ramen för detta område. 1.1 Sänk sjuktalen långsiktigt – stärk det förebyggande arbetet För att minska sjukskrivningstalen reellt och långsiktigt är det förebyggande arbetet centralt. vill betona att detta förebyggande arbete måste ses i ett brett perspektiv, där det inte räcker med att bara fokusera på arbetsplatsen och de problem som kan uppstå där. Det fundamentala behovet är en politik som brett bidrar till att minska stressen och till att skapa goda förutsättningar för en förbättrad folkhälsa. Möjligheterna för var och en att få ihop sitt livspussel påverkas av den förda politiken inom flera olika områden. Har politiken fokus på att styra och ställa över människors liv eller är den inriktad på att kontinuerligt skapa bättre förutsättningar för enskilda och familjer att få ihop vardagen? ser det som viktigt att öka människors egenmakt och valfrihet. En stor andel av befolkningen är stressade över det egna hushållets privatekonomi. Som ett svar på det kan politiken öka vanligt folks ekonomiska handlingsutrymme genom sänkta skatter, med fokus på personer och familjer med låga och normala inkomster. Tyvärr har vi sett hur regeringen gått i motsatt riktning och velat styra mer i enskildas och barnfamiljers vardag. I budgetmotion redogörs för de förslag som partiet driver för att sänka skattetrycket i , med tyngdpunkt inte minst på barnfamiljerna. Vad gäller det förebyggande arbetet är det också centralt huruvida småbarnsföräldrar ges möjlighet och ekonomiska förutsättningar att själva kunna välja hur föräldraledigheten och barnomsorgen ska utformas. I en intressant studie gick igenom hur sjukfrånvaron ser ut för föräldrar fyra–efter det att det första barnet föddes, i relation till föräldrarnas fördelning av föräldrapenning, vab och inkomst. En slutsats i denna studie är att pappor som arbetar lika mycket som mammor, men tar huvudansvaret för hemmet, löper större risk för sjukskrivning. Studien innehåller dock även två mer oväntade slutsatser. Dels handlar det om att föräldrapar som har en lika fördelning av föräldrapenning/vab och lika inkomster – och enligt den gängse definitionen är mest ”jämställda” – löper högre risk för sjukskrivning. Studien visar också att de föräldrapar där kvinnan använder en större andel av föräldrapenningen och vab som mannen har den högre inkomsten – och enligt den gängse definitionen därmed är mest ”traditionella” och minst ”jämställda” – löper en lägre risk för sjukskrivning. Dessa resultat ska förstås inte tas som intäkt för att strävan mot jämställdhet mellan kvinnor och män är något som ska överges, vare sig som en grundläggande värdering i samhället eller som en viktig målsättning. Men de visar konkret på hur lagstiftning och tvång är mycket trubbiga redskap, eller till och med kontraproduktiva, när det kommer till att lösa det som familjerna bättre bestämmer på egen hand. Något som är påtvingat, oavsett om det är att leva på det ena eller det andra sättet, är sällan bra. Det är därför viktigt att bredda perspektivet när nya åtgärder föreslås. vill genomföra ett tydligt skifte inom familjepolitiken, där makt och inflytande över den egna vardagen flyttas från politiken till de enskilda familjerna. På så sätt kan dagens stressade föräldrar och barn få mer tid med varandra som kombinerandet av föräldraskap och arbetsliv underlättas, vilket skulle ha påverkan på sjukskrivningstalen. I partiets familjepolitiska motion utgiftsområde 12 redogörs i detalj för ett stort antal förslag som går i just denna riktning. Köerna har fördubblats och uppfyllelsen av vårdgarantin försämrats. hade 157 968 väntat olagligt länge på vård. Det leder till enorma konsekvenser för såväl den enskilde som för samhället i stort. Det innebär också att många fler tvingas vara sjukskrivna . Köer är ingen naturlag, det går att förändra om det finns tillräckligt med resurser för att bemanna hälso- och sjukvården och en ändamålsenlig styrning. I KD/M-budgeten som antogs av , fanns till en uppdaterad kömiljard och ökade resurser och framåt. Dessvärre har inte den uppdatering som KD/M-budgeten innebar genomförts. En större uppdatering behövs för att motverka de risker för undanträngning som finns och kan drabba kroniskt sjuka. Därför är det nödvändigt att KD/M-budgetens krav genomförs fullt ut. Kombinerat med föreslagna förstärkningar av primärvården och förbättrade möjligheter till vårdinsatser i hemmet gör det att vårdplatser frigörs för de som behöver dem och att fler kan bli friska tidigare. Med anledning av pandemin har köerna ökat än mer. Vi vill därför att patienter ska ges rätt att söka vård där ledig kapacitet finns. En nationell vårdförmedling upprättas tillfälligt för att använda tillgänglig kapacitet till de patienter som väntat olagligt . Staten sänder ut förfrågan om ledig kapacitet. En sammanställning över tillgänglig vård upprättas. Den som väntat på operation eller på specialistvård ges möjlighet att använda denna kapacitet. anser att vårdgarantin bör skärpas kraftigt genom att väntetiden till specialistbesök och även väntetiden till operation eller behandling kortas . Den totala maximala väntetiden inom vårdgarantin skulle därmed kapas från dagens . Vi avsätter medel för dessa satsningar under utgiftsområde 9. Naturligtvis är också goda förutsättningar och villkor inom arbetslivet grundläggande för att hålla nere sjukskrivningstalen. Här ser vi hur ett tydligt skifte i strukturen för mångas arbetsliv utkristalliserar sig. För många yrkeskategorier är nämligen de tydliga ramar som tidigare präglade arbetslivet borta. Gränserna för när och var arbetet ska utföras och när man ska förväntas vara tillgänglig för arbetsgivare, kollegor, kunder och uppdragsgivare via exempelvis mobil och mejl är otydligare . I stället präglas arbetsförhållandena alltmer av gränslöshet och flexibilitet. Det senare skapar förutsättningar till flexibla lösningar som gynnar den anställda och som också uppskattas av många. Undersökningar från fackförbundet bland föräldrar som har flexibel arbetstid visar också på detta. Flexibiliteten ökar friheten och skapar större möjligheter att själv påverka och styra det egna arbetet, vilket i sin tur gör det enklare att förena familj och arbetsliv. Denna utveckling skapar dock också förutsättningar att vara tillgänglig och utföra arbete i princip dygnet runt – , , under semestern och när barnen är sjuka, vilket kan vara svårt att säga nej till om det etableras som norm på en arbetsplats. Detta gör att det också finns risk för både ökad stress och mindre tid för återhämtning, vilket naturligtvis kan göra att även familjelivet påverkas. Politik och lagstiftning är ett alltför trubbigt verktyg för att komma åt de problemen och den stress som det gränslösa arbetslivet kan ge upphov till för familjer och enskilda. Regleringar skulle sannolikt försvåra för både företagande och familjeliv. Men anser att det behövs mer kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. Vi vill därför att får i uppdrag att utarbeta ett kunskapsunderlag kring dessa frågor. För att minska den belastning på välfärdssystemen som det moderna arbetslivet kan innebära är det ett faktum att fler behöver arbeta längre upp i åldrarna. För att detta ska uppnås behöver arbetslivet präglas av en god arbetsmiljö där enskilda kan få balans i tillvaron och tid för livets olika delar. Ungefär en tredjedel av arbetskraften i är sysselsatt inom den offentliga sektorn. Kvinnor är överrepresenterade inom vård- och omsorgsyrken som innebär stort stresspåslag och en tung fysisk belastning. Det är viktigt att offentliga arbetsgivare, som är direkt eller indirekt politiskt styrda, går före i aktivt arbetsmiljöarbete. Kopplat till det sistnämnda kan läggas att anser att främjandet av en mångfald av vårdgivare inom offentlig sektor – privata, kooperativa och ideellt drivna – är positivt när det gäller att verka förebyggande mot sjukskrivningar. För de anställda inom välfärden leder en sådan mångfald till fler arbetsgivare att välja mellan och därigenom till ökade karriärvägar, skärpt lönekonkurrens och nya möjligheter till utveckling i arbetet. Detta påverkar särskilt kvinnor inom offentlig sektor positivt, vilka är sjukskrivna i högre utsträckning än andra grupper. 2 Sjukpenningen och rehabiliteringskedjan utgångspunkt är att sjukförsäkringen ska vara trygg för den som saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom. Den som kan återfå arbetsförmågan – helt eller delvis – ska få hjälp och gott stöd för att komma åter i arbete. utgör ett stort slöseri med både mänskliga och samhälleliga resurser. Totalt mottog 591 000 personer sjukpenning , varav var kvinnor och män. Kostnaderna för sjukpenning och rehabilitering uppgick till . Men det finns också andra kostnader som inte kan räknas i pengar. Det finns tydliga risker med lång sjukfrånvaro. Det gäller dels en ökad risk för följdsjukdomar men även social isolering och psykisk ohälsa. Den rehabiliteringskedjan som infördes , med dess tidsgränser och fastställda avstämningspunkter, har bidragit till en sjukskrivningsprocess som präglas av mer aktivitet, tidigare insatser och tydligare regler, där det säkerställs att sjukskrivna får en kontinuerlig kontakt med och ett tidigt individuellt stöd. Allt detta är mycket viktigt för den enskilde och dennes möjligheter att så snabbt som möjligt kunna återgå till arbetet. Effekten av 90- och 180-dagarsgränserna har utvärderats, och slutsatsen har varit att de har haft en signifikant effekt på sannolikheten att sjukfall avslutas i anslutning till tidpunkterna. har förstärkt sitt arbete vad gäller att genomföra individuella avstämningar i samband med tidsgränserna i rehabiliteringskedjan, vilket ser mycket positivt på. Detta har också lett till att fler sjukfall har avslutats . Utflödet från sjukskrivning vid rehabiliteringskedjans tidsgränser har ökat . Vi vet att risken för att bli kvar i en lång sjukskrivning ökar för dem som är sjukskrivna längre än . En ny rapport från visar dessutom att av dem som har fått avslag eller avslutat sin sjukskrivning vid dag 180 har en majoritet återvänt till arbetsmarknaden. Rehabiliteringskedjan har alltså effekt på sjukskrivningarna även om det krävs insatser från flera håll. Här ser dock att det finns ett fortsatt starkt behov av att utveckla samarbetet mellan hälso- och sjukvården och för att den sjukskrivne ska få en rättssäker och anpassad sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. gäller lag 2019:127 som innebär att alla regioner ska erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter för att främja deras återgång till, eller inträde i, arbetslivet. har dessa insatser också erbjudits men då har det varit på frivillig basis av regionerna. menar att det är angeläget med en noggrann uppföljning av insatsen för att säkerställa att den är ändamålsenlig. Koordinatorer kan vara ett välkommet stöd till patienten men menar att sjukskrivningen bör ses över i sin helhet. Vad gäller ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen så ska de erbjuda en ekonomisk trygghet. måste det finnas ekonomiska incitament att komma tillbaka till arbete. En väl fungerande rehabiliteringskedja handlar inte enbart om arbete, även om myndigheten har en central roll. Det finns flera parter som också måste ta sitt ansvar: den enskilde, arbetsplatsen, företaget och hälso- och sjukvården måste också delta. För är uppgiften inte enbart att avgöra rätten till ersättning utan också vilket behov av rehabilitering som finns. Vi kristdemokrater har tidigare påpekat att det finns ett fortsatt starkt behov av att utveckla samarbetet mellan hälso- och sjukvården och för att den sjukskrivne ska få en rättssäker och anpassad sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. I utredningen för en välfungerande sjukrivnings- och rehabiliteringsprocess (SOU 2020:24) görs bedömningen att samordningen mellan och andra relevanta aktörer inte fungerar fullt ut. Detta uppdrag ska ligga på , i förlängningen kan vi då få en process med människan i centrum och där arbetslinjen ska prägla processen för att den enskilde när det är möjligt och rimligt ska återgå till tidigare eller annat arbete. Ett problem med rehabiliteringskedjan är att fler av de sjukskrivna inte är färdigrehabiliterade vid dag 180 och därmed förlorar sin sjukpenning. Detta då gör bedömningen att individen kan ta ett arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden medan Arbetsförmedlingen menar att personen inte är anställningsbar då han/hon är sjuk med reducerad arbetsförmåga. I delbetänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) finns förslag om att undvika detta genom att rehabiliteringen kommer igång snabbare och att dessa är avslutade innan en persons arbetsförmåga bedöms mot övriga arbetsmarknaden. menar att ett anpassat stöd i övergången mellan sjukförsäkringen och arbetsmarknaden måste finnas och att bättre samverkan mellan är nödvändig. I detta sammanhang måste också förslag, att vissa personer bör få rätt till ett eget personligt stöd, en , lyftas fram. Ett sådant stöd kan vara särskilt betydelsefullt i övergången mellan och Arbetsförmedlingen, inte minst för personer med psykiatriska diagnoser. ser generellt positivt på samordningsförbund, alltså den modell där Arbetsförmedlingen, , kommuner och regioner möts, för att tillsammans bedriva en finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet i syfte att underlätta och uppnå en effektiv resursanvändning. En rapport från ISF (2019:4) visar att andelen personer med sjukpenning minskar medan andelen med sjuk- och aktivitetsersättning ökar om kommunerna ingår i ett samordningsförbund. I kommuner som är med i ett förbund är det fler arbetslösa som har fått arbete än män i kommuner som inte är med i ett förbund. ISF har rekommenderat regeringen att ge , i samarbete med samordningsförbunden och de övriga parterna, uppdraget att säkerställa att uppgifter samlas in om de rehabiliteringsinsatser som samordningsförbunden finansierar och om de personer som får del av insatserna. Syftet är att möjliggöra framtida långtidsuppföljningar och utvärderingar av nyttan med insatserna. 2.1 Lägre sjukpenningtal men oroande utveckling med fler långa sjukfall Sjukpenningtalet, som anger hur många dagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i , har fortsatt att minska men i lägre takt . uppgick sjukpenningtalet , uppdelat för kvinnor och för män. Trots pågående pandemi var sjukpenningtalet lägre än , eftersom många av sjukfallen varit . Också det så kallade ohälsotalet minskar. I regleringsbrev anger regeringen att sjukförsäkringens mål ska vara att ge trygghet vid sjukdom och vara ett effektivt stöd för att återfå arbetsförmåga och återgå i arbete. Vidare anges att sjukfrånvaron ska vara långsiktigt stabil och låg, vilket anges ersätta det tidigare samhällsmålet om att ska bidra till ett sjukpenningtal om 9,0. Enligt om sjukfrånvarons utveckling är det förstärkta arbetet med sjukskrivningsprocessen den troligaste förklaringen till den vända utvecklingen. har arbetat med att stärka handläggningen av sjukpenningen. har avslagen på initial ansökan om sjukpenning blivit vanligare, vilket enligt troligen är kopplat till en ökad kvalitet i handläggningen. har dessutom de bedömningar som ska göras vid rehabiliteringskedjans tidsgränser gjorts i större utsträckning, och därtill har andelen av dessa bedömningar där sjukfallet avslutas ökat. Sammantaget innebär detta att sjukfallen generellt har avslutats snabbare under det första sjukskrivningsåret. Detta är naturligtvis positivt givet att det är ett resultat av en fungerande rehabiliteringskedja, inte av allt snävare bedömningar. har de sjukfall som överstiger blivit fler och steg jämfört med tidigare, vilket är en oroande utveckling. Enligt beror denna ökning i antal av de längsta sjukfallen bl.a. på att antalet startade sjukfall ökade , att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffades samt att en minskande andel personer med sjukfall beviljats sjukersättning . Ännu en mycket oroväckande utveckling är den som beskrivs i individer fast i långa sjukskrivningar. Fler och fler personer kommer, enligt rapporten, att ha sammanhängande sjukskrivningsperioder eller längre. Dessa utvecklingstendenser måste brytas så att fler får chansen att komma tillbaka till arbetslivet. 2.2 Åtgärder med anledning av coronakrisen Coronapandemin har inneburit en enorm utmaning för vården och en ekonomisk kris. införde regeringen och dess samarbetspartier flera åtgärder inom socialförsäkringsområdet där var ett konstruktivt oppositionsparti och kunde medverka till att viktig politik blev verklighet. Det handlade bland annat om ersättning för karensavdrag, stöd till egenföretagare vid sjukdom och sjukpenning till följd av inställd vård. Coronaviruset har visat sig mycket oberäkneligt, och det är ännu omöjligt att veta när den globala pandemin är över. Regeringen har i sin budget tagit höjd för att flera coronarelaterade åtgärder på socialförsäkringsområdet kan komma att förlängas , och anser att det är en rimlig avvägning i det osäkra läge vi ännu är i. 2.3 Underlag för bedömning av sjukförsäkring Grunden för att en person ska få sjukpenning är att arbetsförmågan är nedsatt. Det är hälso- och sjukvården som utfärdar de medicinska underlag som behövs för att ska kunna besluta om rätt till ersättning eller stöd. bedömer sedan de medicinska underlagen genom att väga samman information eller att vid behov begära mer information. Till sitt stöd har handläggarna bl.a. försäkringsmedicinska rådgivare. Försäkringsmedicinska rådgivare utövar inte sitt yrke som läkare utan som stöd för att förstå och analysera den information som finns i ett läkarintyg. Handläggarna har även medicinska beslutsstöd. Läkares intyg är således ett, av flera, underlag för bedömning som avser arbetsförmåga. Det finns ett flertal orsaker till att bedömning av patientens arbetsförmåga skiljer sig från läkares. Det kan vara så att har mer ingående information om de krav som arbetet ställer på den enskilda. Det kan också vara så att begränsningarna som beskrivs i läkarintyget inte sätter ned arbetsförmågan i förhållande till andra arbetsuppgifter som arbetsgivaren kan erbjuda.