ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021250 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda förslaget om förstärkt elevhälsa och tillkännager detta för regeringen. Fysisk inaktivitet blir allt vanligare bland unga. Detta riskerar att leda till övervikt, benskörhet och nedstämdhet. Hälsoläget bland unga är i många fall bra, men det finns problem med övervikt och metabola sjukdomar samt besvär med smärta i rörelse- och stödjeorganen. Konditionsnivåerna hos unga i tonåren sjunker och fler barn och unga har problem med psykiska besvär samt symptom som spänningshuvudvärk, ont i mage, nacke och axlar. och Alliansen har sett problemet med ökande fysisk inaktivitet bland barn och unga. Det är positivt att den rödgröna regeringen har hörsammat krav om att utöka antalet idrottstimmar i skolan , vilket motsvarar en ökning på . Daglig fysisk aktivitet är också en förutsättning. Skol- och fritidsaktiviteter är ur en hälsosynpunkt viktiga och en rättighet för alla barn och unga. Kommuners och regioners folkhälsouppdrag måste ta hänsyn till att alla barn oavsett funktionshinder, kön och ekonomisk, social eller etnisk bakgrund ska inkluderas. Detta med tanke på att elever som har kroppsliga och neurologiska begränsningar deltar i skolgymnastiken i lägre utsträckning än andra. Detta kan åtgärdas genom att ge elever som behöver det mer stöd för fysisk aktivitet. Fysioterapeuter har en roll i att främja motorisk utveckling och stärka fysisk självkänsla och fysisk aktivitet som kan förbättra elevers arbetsmiljö och förutsättningar att ta del av undervisningen. Fysioterapeuter eller idrottslärare definieras dock inte i skollagen som en av de grundläggande kompetenserna för elevhälsan. På samma sätt som hälso- och sjukvården går mot ett teamarbete där olika kompetenser och professioner bidrar utifrån sin kompetens, kan också fysioterapeuter bidra till att stärka lärare och få dem att må bättre, för att de bättre ska kunna leva upp till det uppdrag som de har. Tillsammans med skolsköterskor, läkare, kuratorer, psykologer och idrottslärare kan fysioterapeuter, i skolans elevvårdande team, bidra med sina specialkunskaper om hälsa i och bidra med en helhetssyn på barns och ungas förutsättningar. Det är min mening att även fysioterapeuter bör få en roll inom elevvården. Detta för att barn och unga ska få en ökad möjlighet till en balanserad fysisk och mental hälsa samt en sundare livsstil.
mot · H8021251 · 2020-10-02 00:00:00 — Gör utbildningarna mer relevanta för de lokala arbetsmarknaderna ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att göra utbildningarna mer relevanta för de lokala arbetsmarknaderna och tillkännager detta för regeringen. Målet för den högre utbildningen och forskningen är att den ska hålla en hög kvalitet internationellt sett och bedrivas effektivt. Vidare ska den ge alla likvärdiga möjligheter att högskoleutbilda sig, och lärosätena ska aktivt främja och bredda rekryteringsvägarna till högre utbildning. Här skiljer sig dock förutsättningarna åt, inte bara geografiskt. Den rödgröna regeringen framhöll i sin budgetproposition att högre utbildning ska göras tillgänglig i hela landet, via distansutbildningar och lokala lärcentra. Vidare menar man att högskolor och universitet har en viktig uppgift att anpassa utbildningen efter morgondagens arbetsmarknad och att förnya och anpassa den efter de förhållanden som finns på den lokala arbetsmarknaden. bedömer att utbildningarna inte möter behoven av kvalificerad arbetskraft ute i landsbygden. Detta är oroande och jag konstaterar att mer behöver göras för att bättre möta landsbygdens behov av kvalificerad arbetskraft. I enlighet med landsbygdskommitténs yttrande anser jag att de indikatorer som styr resurstilldelningen till landets högre utbildning bör ses över för att göra den mer relevant för den lokala arbetsmarknaden.
mot · H8021252 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja entreprenörskap redan i och tillkännager detta för regeringen. I den nationella strategi som ska främja arbetet med entreprenörskap i skolan står det: ”Entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom hela skolsystemet.” För många lärare är detta ett nytt, ogreppbart område som de aldrig undervisat i förut. Därför måste entreprenörskap bli ett naturligt inslag i skolan redan från tidig ålder. Det som kännetecknar en skola som jobbar med entreprenöriellt lärande är att samverkan med samhället och näringslivet är starkt. Det handlar om studiebesök, praktik/prao, externa föreläsare från det lokala näringslivet, projektorienterade arbetsformer m.m. Många lärare förknippar enbart begreppet entreprenörskap med eget företagande och blir därmed skeptiska. Vad som egentligen inbegriper termen entreprenörskap i skolorna är upp till varje skola att bestämma. Det finns inget krav på att driva företag på skoltid. Det finns mängder av exempel på projekt man kan väva in i entreprenörskapsämnena, som samhällsentreprenörskap, jämställdhetsprojekt, kultur och teknik. Att jobba med entreprenörskap är att identifiera problem och komma med lösningar. Vi måste göra entreprenörskap till en naturlig del i hela skolan. Det handlar om att utveckla en attityd till entreprenörskap som eleverna kommer att ha nytta av i alla typer av arbeten och genom hela livet, oavsett om de startar företag, anställs eller jobbar ideellt. Genom att i tidig ålder knyta kontakter i näringslivet lär eleven sig vilken roll företagande har i samhället och rustar sig själv för det som komma skall. Det är bevisat i flertalet rapporter från att de som jobbat med entreprenörskap i skolan och drivit ett s.k. UF-företag är i arbetslöshet och får en större inblick i hur samhället fungerar. Några fler faktorer från rapporterna är att före detta UF-företagare skapar fler arbetstillfällen och större skatteintäkter, driver fler lönsamma företag samt har större omsättning och således fler anställda jämfört med dem som inte har drivit UF-företag. Det finns med andra ord organisationer som erbjuder skolorna färdiga koncept i fråga om hur man kan jobba med entreprenörskap, redan från . Exempel på dessa är Ung Företagsamhet, Finn upp och Open for business. Med anledning av ovanstående är det min mening att regeringen bör verka för att entreprenörskap främjas redan från och i större omfattning än .
mot · H8021253 · 2020-10-02 00:00:00 — Ändrade beräkningsgrunder för infrastrukturmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade beräkningsgrunder för infrastrukturmedel och tillkännager detta för regeringen. Människors möjligheter att bo och arbeta i hela förutsätter en god infrastruktur som skapar tillgänglighet och framkomlighet. Det är värt att framhålla att beräkningsgrunderna för investeringar i underhåll av vägar bör ta mer hänsyn till de olika näringarna och inte bara till befolkningsstorleken. har betydande basnäring i skog, jordbruk och även turism. Det är näringar som är starkt beroende av framkomliga vägar. av bristande underhåll i grundförstärkning och beläggning skapar problem, speciellt med bärighet på grusvägarna som är mer påtagliga ute i skogslänen. Det är viktigt att detta tas i beaktande i fördelningen av anslag. har som exempel långt mycket mer länsväg och fler fordonskilometrar i total vägbelastning än de andra länen. bör ta större hänsyn till detta i planering av framtida anslag. Det som utmärker är dess turism som är starkt säsongsbunden. Åre med sin skidturism har en hög belastning speciellt under sportlovs- och påsklovsveckor, men bygger också ut sin verksamhet till att bli mer säsongsberoende. Det är problematiskt om infrastrukturen i detta område i alltför hög grad anpassas efter genomsnittlig belastning över helåret. Turismen som har ökat med är betydelsefull, speciellt för Åre och . Bristande framkomlighet och osäkra transporter för besökare riskerar att gå ut över konkurrenskraften för Åres del. Detta gäller för väg, järnväg och även flyg. För att turismen ute i landet ska stå stark i konkurrens med andra, för att de olika näringarna är starkt beroende av framkomliga vägar och järnvägar, är det viktigt att man i sina beräkningsgrunder för underhåll och investeringar i infrastruktur ser över möjligheten att ta större hänsyn till dessa faktorer. Det är viktigt att regeringen i framtagandet av kommande åtgärdsplaner för infrastruktur beaktar detta.
mot · H8021254 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheterna att förtydliga färdtjänstregler och tillkännager detta för regeringen. Färdtjänst är enligt lagen till för människor med funktionsnedsättning som har svårt att förflytta sig på egen hand eller via allmänna kollektivtrafiklösningar. Färdtjänsttillstånd ska utfärdas i skälig omfattning till hur många resor som behöver göras. Trots det står det inte tydligt i lagen vilka typer av resor som får göras. I lagens förarbeten står det att möjligheten att begränsa antalet resor inte bör utnyttjas för resor som är nödvändiga, som resor till och från jobbet. Utan tydligt stöd i lagen finns risken att kommunerna tolkar reglerna olika. kan de hänvisa till kollektivtrafiken trots att tid och tillgänglighet passar en själv. Lagen ger den enskilde rätten att överpröva kommunens beslut i domstol. Jag anser det dock att lagen bör förtydligas i syfte att ge människor med funktionsnedsättning möjlighet till färdtjänst, speciellt där kollektivtrafik inte finns tillgänglig men också där handikappet inte medger att man får köra bil.
mot · H8021255 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att prioritera landsbygden vid införande av självkörande fordon och tillkännager detta för regeringen. Landsbygden blir genom sina långa avstånd beroende av vägburen trafik. Den rödgröna regeringens politik för vägarna lämnade mycket att önska, inte minst med tanke på att den i den senaste infrastrukturpropositionen nedprioriterade underhållet till våra vägar. Men också genom planerna på att införa en kilometerskatt som ännu inte har förverkligats. Framväxten av självkörande fordon är i hetluften. Tekniken är i princip färdig och här finns möjligheterna att kunna få ut tekniken i praktiken. Här delar jag landsbygdskommitténs mening om att landsbygden med sitt vägnät erbjuder bättre möjligheter för utvecklande av denna teknik. Kollektivtrafiken kan göras mer tillgänglig, vid sidan av samåkning och efterfrågestyrd trafik. Beroende av lastbilstrafik är en viktig fråga för många företag på landsbygden, inte minst i våra skogslän. Självkörande lastbilar som trafikerar vägarna är också något som skulle kunna utveckla landsbygden och göra avstånden mindre. I enlighet med landsbygdskommitténs ställningstagande anser jag att detta förslag bör beaktas.
mot · H8021256 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förbättra servicen i fråga om postutdelning i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. Postnord har genomfört ganska stora förändringar i sina utdelningsturer både i tätorter och i glesbygd. ”Vi måste anpassa vår verksamhet som vi ska fortsätta leverera i enlighet med vårt samhällsuppdrag”, skriver Postnord i sina brev till berörda hushåll och hänvisar till sina ägardirektiv och vinstkrav. Det innebär konkret att vissa hushåll och företag kan få köra oacceptabelt långa sträckor för att hämta sin post efter förändringarna. Enligt () ska posten se till att man har tillgång till posttjänster till rimliga priser oavsett var man bor. En av PTS uppgifter är att se till att detta fungerar. Samhällsuppdraget styrs av postlagen (2010:1045). PTS har utfärdat allmänna råd (PTSFS 2008:6) om hur postoperatörer enligt postlagen bör tillhandahålla postutdelning. I ett särskilt pm daterat skriver PTS att de allmänna råden inte är bindande för postoperatören. Enligt 10 § postförordningen (2010:1049) får PTS meddela föreskrifter om krav på den som tillhandahåller posttjänster. Trots det har PTS valt att nöja sig med icke bindande allmänna råd. Det innebär att PTS inte kan påverka Postnord när man nu gör betydande försämringar i glesbygd eftersom man anses följa gällande regelverk. Det gör att postutdelning i glesbygd nu har blivit en politisk fråga. Av PTS kartläggning av avstånd till postlådor utanför tätorter framgår att servicenivån generellt sett är hög i . Emellertid finns det ett mindre antal postmottagare som har betydligt längre till postlådan. För att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet bör regeringen se över möjligheterna att förbättra servicen för postutdelning i glesbygd.
mot · H8021257 · 2020-10-02 00:00:00 — Huvudmannaskapet för länssjukvården/specialistsjukvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över huvudmannaskapet för länssjukvården/specialistsjukvården och tillkännager detta för regeringen. Svensk sjukvård står inför stora utmaningar. De medicinska framstegen går allt snabbare, vilket genererar kostsamma investeringar bland annat i ny teknik. Läkemedel forskas fram i en allt snabbare takt, vilket leder till att sjukdomar som inte var möjliga att bota eller lindra och kan göra skillnad för den enskilde patienten och dennes anhöriga. Läkemedelskostnaderna för landstingen/regionerna stiger i en rask takt i och med de moderna läkemedel som kommer ut på marknaden. Vi ser bland annat mot bakgrund av ovanstående en alltmer utbredd ojämlikhet vad gäller den hälso- och sjukvårdsservice som svenska medborgare har rätt att konsumera. Små landsting/regioner med svag skattekraft kämpar med ekonomin i syfte att kunna erbjuda sina innevånare samma höga sjukvårdsservice som stora landsting/regioner kan erbjuda sina innevånare. Svensk hälso- och sjukvård finansieras dels genom statliga bidrag och stimulansmedel i olika former, dels av landstingen/regionerna själva genom den beskattningsrätt som landsting/regioner förfogar över. Jag menar att svensk hälso- och sjukvård är och ska vara en nationell angelägenhet. Det måste vara staten som garanterar att varje medborgare i har en likvärdig vård, oavsett var den ges inom landets gränser. Bostadsorten ska inte avgöra vilken vård och behandling den enskilde kan få ta del av. Utifrån ovanstående anser jag att regeringen bör se över möjligheten att tillsätta en utredning som får i uppgift att utreda huvudmannaskapet för svensk länssjukvård/specialistsjukvård.
mot · H8021258 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom översyn och förändring av och artskyddsförordningen m.m., mot bakgrund av lagstiftningen om egendomsskydd och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är grunden i demokratin, och grunden för äganderätten i sin tur är möjligheten att äga och bruka mark och fastigheter. ifrågasätts såväl som prejas den privata äganderätten direkt, indirekt och kontinuerligt från både politiskt håll och från offentlig förvaltning. Detta är ytterst ett hot mot demokratin och rättssamhället. När antogs av lämnade man avsiktligt utrymme för att många bedömningsfrågor skulle avgöras genom rättspraxis. Det har fått till resultat att implementeringen av fått en negativ inriktning med utökade äganderättsinskränkningar som följd. Detsamma gäller för flera av de förordningar som helt eller delvis utgår från . Ett exempel på detta är den i allra högsta grad aktuella artskyddsförordningen. Denna och övriga aktuella förordningar behöver därför ses över och förändras för att i högre utsträckning följa lagstiftningen om egendomsskydd.
mot · H8021260 · 2020-10-02 00:00:00 — Införande av s.k. declaration of interest för offentligt anställda ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett införande av ”declaration of interest” för offentligt anställda och tillkännager detta för regeringen. Undertecknad har tidigare motionerat om ett återinförande av det s.k. tjänstemannaansvaret. En motion som sedermera bifölls av . Bevekelsegrunderna för den motionen är även bevekelsegrund för denna om införande av en s.k. declaration of interest för offentligt anställda. Mot bakgrund av en accelererande utveckling i både statliga och kommunala myndigheter vad gäller personlig aktivism i tjänsteutövning bör ett helhetsgrepp tas vad gäller en mycket oroande och demokratiskt sett ohållbar och oacceptabel utveckling i offentlig förvaltning. Mot denna bakgrund bör även , likt bland många exempel såväl som och , införa en s.k. declaration of interest för anställda inom offentlig förvaltning där anställda redovisar personliga engagemang m.m. i föreningar, organisationer och företag m.m. som kan, eller objektivt sett antas kunna, förorsaka en intressekonflikt i deras tjänsteutövning. En förutsättning för en jävsbedömning är att man vet var jäven finns. En declaration of interest är här grundläggande. Genom sina myndighetsbeslut, där enskilda anställda inom offentlig förvaltning har en avgörande och direkt roll, påverkar myndigheter verksamheter såväl som människors vardag och tillvaro. Ett införande av en declaration of interest skulle både stärka rättsstaten och rättstryggheten rent allmänt och öka allmänhetens förtroende för de statliga och kommunala myndigheterna.
mot · H8021261 · 2020-10-02 00:00:00 — Erkännande av EU:s vapenpass ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna EU:s vapenpass och tillkännager detta för regeringen. Vapenpasset har funnits sedan det dåvarande EG presenterade det första vapendirektivet 1991. Vapenpasset bygger på den för EU-samarbetet uppenbara principen om mutual recognition, dvs. ömsesidigt erkännande – den som har tillstånd att inneha vapen i ett EU-land ska inte behöva söka införseltillstånd när denne ska åka på en jaktresa eller på en skyttetävling i ett annat land. är tillsammans med de enda medlemsländer som ännu inte accepterat vapenpasset. I fall saknas uppenbara skäl grundade i evidens och verklighet för detta. Det innebär till exempel att jaktturister från andra EU-länder tvingas söka tillstånd för att få ta med sig sitt vapen. Det riskerar även att medföra att som nation missar viktiga skyttetävlingar när andra länders tävlande inte kan delta på grund av vapeninförseln. Det är en process som är både kostsam och dessutom kan ta , vilket hämmar den växande jaktturismen och möjligheten att ordna internationella skyttetävlingar i . I förlängningen slår detta mot både landsbygden och landsbygdsföretagandet.
mot · H8021262 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en flygförbindelse till och från och tillkännager detta för regeringen. och är beroende av en väl fungerande flygplats. är viktig för näringslivet, besöksnäringen och invånarna runt men också ur ett beredskapsperspektiv. En flygplats möjliggör bland annat att kommunerna kan knyta till sig viktig kompetens som annars saknas och dessa kan arbetspendla. Inte minst är detta viktigt för en ort som med en stor del av näringslivet som har besöks- och turistnäring, där flygplatsen utgör en hubb för företag inom bland annat kulturella upplevelser, övernattningar (hotellverksamheten), mat och dryck (restaurangverksamheten) samt evenemang som bland annat . När flygbolag går i konkurs eller slutar trafikera orter blir det förödande för både näringsliv och besöksnäringen. En flygplats möjliggör bland annat att kommunerna kan knyta till sig viktig kompetens som annars saknas och dessa kan arbetspendla. För att hela ska leva behövs mindre flygplatser. Regeringen öppnade i och för sig för möjligheten att ett bolag som flyger från till kan mellanlanda i , men dock utan ersättning. Det finns en EU-regel som säger att flygtrafik kan upphandlas om restiden med tåg överskrider . har i regelverket inte , utan i säger myndigheten att minst ska gälla. får därmed sämre kommunikationer än övriga . Regeringen borde se till att säkra flygförbindelsen –genom trafikplikt.
mot · H8021263 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tillsynskostnader för servicenäringen på landsbygden och för obemannade butiker och tillkännager detta för regeringen. Landsbygden ska leva och hela ska leva; då behövs en politik som går från ord till handling. handlar en allt större del av befolkningen på stora köpcentrum där så är möjligt eller i de centrala delarna på orten. Landsbygdens stora utmaning är hur man möter ökad konkurrens från köpcentrum som man vill att handeln i byn ska finnas kvar. I många byar har man gått samman och bildat en ekonomisk förening för att butiken ska finnas kvar. Obemannade butiker har också poppat upp på flera ställen runt om i , och där loggar man in med hjälp av sin telefon och gör sina inköp. Därmed möjliggörs service för medborgarna. Att en lanthandel eller en obemannad butik betalar samma kostnad för exempelvis tillsyn som större handlare är orimligt. En översyn bör därför göras så att tillsynskostnaderna för servicenäringen samt för obemannade butiker på landsbygden ses över så att små butiker kan finnas kvar.
mot · H8021264 · 2020-10-02 00:00:00 — Förbud mot högt spelande fordon på allmän plats ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klassa högt spelande musik från fordon som störande buller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fordonet som orsakar bullret ska kunna förverkas och tillkännager detta för regeringen. Flertalet kommuner i har haft problem med fordon som har extrema högtalaranläggningar. Fordonen har orsakat störningar och nätter i bostadsområden, vilket orsakat stora problem för invånare och näringsidkare. Polisen säger sig ha dåligt stöd i lagstiftningen för att kunna hantera problemen med höga ljudvolymer. Fordonen som har dessa högtalarsystem producerar, enligt vad utövarna själva uppger, ljudnivåer på över . Det är samma ljudnivå som ett startande jetflygplan. Polisen har försökt, genom att använda sig av lagstiftningen om ofredande, att hitta vägar för att kunna bötfälla personer som spelar hög musik. Föraren borde inte kunna hantera bilen på ett säkert sätt vid körning om den höga musiken spelas. Lagstiftningen är är alldeles otillräcklig vad gäller bullerstörning. Eventuellt skulle man kunna använda sig av lagstiftningen om förargelseväckande beteende. Befintlig lagstiftning är svår att tillämpa. Fordonen står parkerade på en plats med öppna dörrar och volymen kontrolleras med mobilen eller en annan fjärranordning av någon person som står bredvid bilen. Polisen kan inte ingripa då man inte vet vem som orsakat ljudet. Enligt polisen finns problemet i alla kommuner i . I samhällen som och är problemen speciellt utbredda och det har lett till stor frustration bland kommuninvånarna. I till exempel och kommuner använder man sig av den lokala ordningsstadgan för att komma åt problemen. i har gett klartecken till polisen att bötfälla personer som spelar hög musik. Problemet med att kunna veta vem som ska bötfällas kvarstår och det är inte fler poliser som kan lösa det. För att komma åt problemen med att polisen inte kan bevisa vem det är som kontrollerar volymen så bör det finnas ett förar-/ägaransvar om bilen rullar och ett ägaransvar om bilen står still och ägaren är på plats. Att bötfälla ägaren av fordonet och förverka fordonet samt att dra in körkortet för ägaren av fordonet skulle med all sannolikhet få en effekt på ljudvolymerna. Höga ljudvolymer från fordon borde klassas som vägbuller, där gränsvärden ligger på 60–. Om dessa värden överskrids ska polisen kunna beslagta fordonet och/eller så ska polisen kunna dra in körkortet . Det behövs en lagstiftning för att inte oskyldiga människor och näringsverksamheter fortsätter att vara drabbade och tvingas flytta för att komma undan problemen.