mot · H8023040 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. Under dagar var kontakter med Nato få, och de som togs var ytterst hemliga. Det var känsligt att ens antyda att på något sätt hade verksamhet som kunde förknippas med organisationen. ser vi att förutsättningarna är helt annorlunda. Nato har genomgått en stor utveckling . Också omvärlden har genomgått stora förändringar, vilket naturligtvis har inneburit att försvarssamarbetet har utvecklats . Inte minst har också roll i förhållande till Nato successivt stärkts. Som exempel genomförs två av tre svenska militära övningar nu tillsammans med Nato-länder. har liksom ett intensivt och mycket nära samarbete med Nato utan att för den skull innefattas av några försvarsgarantier. Vi har ett stort utbyte och utvecklar vår egen förmåga utan att egentligen dra nytta av de möjligheter som gäller för fullvärdiga medlemmar. Det är inte optimalt. Med ett medlemskap skulle våra möjligheter att påverka Natos politiska och strategiska inriktning öka avsevärt. Det ökade svenska samarbetet med försvarsorganisationen har visat ett växande stöd i folkopinionen. Inte minst på grundval av den kraftigt försämrade säkerhetssituationen i , främst frammanat av ett allt mer aggressivt och provokativt uppträdande av ryska marin- och luftstridskrafter på och över , som i det närmaste fört oss tillbaka till ett säkerhetspolitiskt läge som det under . Detta, tillsammans med annektering av delar av och den allmänna oro detta skapar även i vårt omedelbara närområde, gör det än mer motiverat för att på allvar inleda processen för att ansöka om ett svenskt Natomedlemskap. Politikens främsta uppgift är att trygga säkerheten för befolkningen. Detta genom en stark polisiär och militär förmåga, nationellt och internationellt, för att upprätthålla ordning i samhället och försvara våra gränser mot yttre hot. har dock en betydligt mer nerskalad försvarsförmåga än under dagar för att enbart kunna lita till den forna doktrinen om neutralitet i fred för alliansfrihet i krig. Av de val som står till buds är en anslutning till den västliga försvarsorganisationen den enda rimliga för att ytterligare trygga vårt lands säkerhet i händelse av att den oroande säkerhetsutvecklingen vi nu ser fortsätta. Detta fastslogs i regeringens utredning Säkerhet i ny tid (SOU 2016:57) på följande vis: Ett Natomedlemskap skulle innebära att omfattas av de rättigheter och skyldigheter som Washingtonfördraget ger medlemmarna och där artikel 5 står i centrum. På ett vardagligt politiskt plan vore den mest uppenbara konsekvensen av Natomedlemskap att fick tillgång till en multilateral transatlantisk plattform för att driva svenska säkerhetspolitiska intressen. Den mest påtagliga militära effekten av ett Natomedlemskap, enligt regeringens egne utredare , vore av allt att döma att den osäkerhet som råder om hur ett gemensamt uppträdande i en Östersjökris skulle gestalta sig, undanröjs och att västs samlade konfliktavhållande förmåga därigenom sannolikt skulle öka. Försvarsmakten har numer permanent grupperade förband på . Beslutet om återetablerandet grundar sig i den eskalerat försämrade säkerhetssituationen i närområdet och behovet av en ökad militär närvaro, vilken konstaterats både i det gällande försvarspolitiska inriktningsbeslutet samt slutsatserna i de presenterade rapporterna från Försvarsberedningen. En anslutning för till Nato kan knappast ses som ett vågspel i dagens säkerhetspolitiska läge. har ju tagit allt närmare kliv i sitt samarbete med försvarsalliansen, t.ex. med det samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd som trädde i kraft . Genom att dessutom genomfört en stor omorganisation av försvaret är det än mer påkallat att denna nya organisation kan ges tid till omställning under skydd av den trygghet som en Nato-anslutning kan medföra. Allt talar för att bör ansöka om medlemskap i försvarsalliansen och att detta ska ges regeringen tillkänna.