ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022717 · 2020-10-05 00:00:00 — En kommission för stärkt beredskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en beredskapskommission direkt under statsministern som skyndsamt ska vidta åtgärder för att stärka det svenska totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. Såväl händelser i vår omvärld som coronapandemin har blottlagt stora luckor i den svenska beredskapen. Det gäller såväl vårt militära försvar som totalförsvaret i övrigt. Under det – som av allt att döma verkar ha återuppstått – var militär förmåga, försörjningsberedskap, lagerhållning och omställningsförmåga självklarheter. står det klart att skyndsamt måste rätta till det som brister. Till en del pågår verksamhet i den riktningen, bland annat genom den nu beslutade förstärkningen av försvaret och i övrigt genom olika utredningar eller arbete inom myndigheter. Det är viktigt att ha ett samlat grepp i dessa frågor och därför föreslås att en ”beredskapskommission” direkt under statsministern tillsätts. Denna ska ha i uppgift att föreslå skyndsamma åtgärder på bl a dessa områden: Militärt försvar: Ett återinförande av en total allmän värnplikt i syfte att kunna försvara hela landet, att överallt kunna bistå det civila samhället vid bränder, andra katastrofer och pandemier. Väsentligt många fler än behöver göra värnplikten om detta ska förverkligas. Förberedelser för kommande pandemier kräver fler nyckelfärdiga fältsjukhus. Och en omfattande utbildning av sjukvårdare som vid behov ska kunna bistå civilsamhället. Livsmedelslagring för hela landets befolkning. höjs förmågan till inhemsk livsmedelsproduktion. Minst lagring av läkemedel. Återetablering av svensk förmåga till vaccinproduktion. Lagring av drivmedel . Beaktan av att biodrivmedel och elfordon kan komma att successivt förändra lagringsbehovet. Sjukvårdsmateriel lagerhålls på rullande basis, så att modern materiel alltid ska finnas till hands. En omställning av industrin till krigsproduktion utreds och görs efterhand operativt möjlig. Denna lista är inte fullständig. En beredskapskommissions första uppgift blir därför att komplettera och tydliggöra vad som krävs för att ska kunna återupprätta en hög militär och civil beredskap. Väsentligt är också att kommissionen sätter ut tidpunkter då de olika beredskapsåtgärderna ska vara klara.
mot · H8022718 · 2020-10-05 00:00:00 — Ökad användning av hjärtstartare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att öka användningen och registreringen av samt tillgängligheten till hjärtstartare och tillkännager detta för regeringen. Det finns uppemot 50 000 hjärtstartare i . Trots att det ofta finns hjärtstartare i närheten av den som kollapsar på andra platser än på ett sjukhus (utanför sjukhus) visar siffror från att publika hjärtstartare sällan används. I överlever en av tio ett plötsligt hjärtstopp utanför sjukhus. Även om dessa siffror har blivit bättre finns det stor förbättringspotential. Om någon får ett plötsligt hjärtstopp är responstiden för ambulans i storstadsregioner 13–men tiden varierar kraftigt i landet. Om en hjärtstartare används inom de allra första minuterna vid en kollaps kan chanserna till överlevnad öka till sju av tio. I överlever i snitt av alla med hjärtstopp utanför sjukhus. Nyckeln till framgången grundar sig på omfattande informationskampanjer som fått frivilliga att registrera sig. Dessutom har det satts upp allt fler hjärtstartare på offentliga platser. För att öka chanserna att överleva ett plötsligt hjärtstopp utanför sjukhus i gäller det att fler hjärtstartare registreras i . På så vis kan SOS Alarm hänvisa till fler hjärtstartare vid en kollaps. är det endast 16 000 hjärtstartare som registrerats. Ett annat relaterat problem är att vissa registrerade hjärtstartare är inlåsta efter kontorstid.
mot · H8022721 · 2020-10-05 00:00:00 — Offentlig nudging för klimatet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka offentliga nudginginsatser som kan vara rimliga att arbeta med för att nå klimatmålen och tillkännager detta för regeringen. Klimat- och miljöpolitik domineras ofta av två typer av åtgärder, ekonomiska incitament (skatter och subventioner) eller administrativa regleringar (förbud och lagstiftning). I de flesta fall är dessa styrmedel de bästa att använda sig av, men det kan finnas områden då det passar sig bättre att jobba med normförändrande verksamhet. Nudge betyder ”putta” och nudging handlar om att försiktigt leda människor i en viss riktning, utan att använda varken morot eller piska. Istället arrangerar man en valsituation så att det önskvärda beslutet blir det som är lättast att fatta. Nudging har diskuterats mer och mer och har blivit något av en trend i europeiska länder. Metoden kan vara allt ifrån att rama in information på ett visst sätt (energimärkning t ex) till fysiska åtgärder så som tydligare åtskillnad mellan olika sorteringskärl. Regeringen bör utreda inom vilka delar av sin politik som man kan använda nudging i större utsträckning. Det skulle kunna ha en roll att spela i exempelvis infrastrukturplaneringen, i människors val av fordon och i de offentliga köken.
mot · H8022723 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om solnedgångsklausuler vid kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. Att samla in information om en person mot dennes vilja eller medvetande är en integritetskränkning. Detta sker med kameror, genom att övervaka datatrafik eller genom att helt enkelt registrera olika typer av beteenden. Det finns situationer där vissa typer av inskränkningar i den privata integriteten är befogade. Men dessa övervakningsåtgärder är, oavsett syfte, alltid integritetskränkande. Därför måste de alltid motiveras med tydliga bevis och påvisbara resultat. Vi kan inte låta rädsla eller upplevd trygghet motivera grova inskränkningar i människors liv, i stället måste verkliga utfall beaktas. Övervakning är en integritetsinskränkning, även om det kan vara en legitim sådan. Mot detta måste nyttan bevisas och vägas. Eftersom det påstådda syftet med dessa kameror är att bekämpa brottsligheten krävs det således goda anledningar att tro att så blir fallet. Bevisen för den påstådda nyttan är dock ifrågasatt, Brå har till exempel slagit fast att effekten är ”liten eller icke existerande”. Kameraövervakning används på flera platser i världen, oftast misslyckat. Ett exempel på detta är där detta sker i oerhörda proportioner men där man endast kan påvisa små skillnader i positiva utfall. Skillnader som sällan med säkerhet bedöms bero på övervakningen utan i stället på en tätare vakt- och polisnärvaro. Detta tycks också vara den repressiva åtgärd som går att finna starkt stöd för. Reell närvaro av rättsstaten kan stävja brottslighet. Polisen, både i och exempelvis i , har haft lyckade försök med att placera ut polisbilar i särskilt utsatta områden för att öka närvaron. Polisen i Järva ökar nu bemanningen, dessa poliser kommer förhoppningsvis interagera med lokalsamhället, bygga relationer med oss som bor i och lära känna området. Detta tillsammans med en smartare stadsplanering där genomströmningen av människor ökar och fler engagerar sig i vårt område kommer det till skillnad från övervakning förmodligen ge positiva resultat för både trygghet och säkerhet. Det här är inte en motion om att förbjuda kameraövervakning. Övervakning kan vara nödvändigt och fungera bra, men det behöver slås fast och att övervakningen ska regleras på ett sätt som möjliggör att den sker på ett rättssäkert och legitimt sätt. En väg att reglera kameraövervakning och ställa krav på kontinuerlig utvärdering är genom att ställa krav på så kallade solnedgångsklausuler. Det innebär att tillståndet för övervakningen alltid ska ha en sluttid vid vilken tillståndet måste sökas igen. Denna typ av reglering finns redan i många andra lagstiftningar, regleringar eller liknande och skulle i fallet kameraövervakning innebära att kravet på uppföljning, effekt och evidens bakas in i beslutet om tillstånd. På så vis går det att både kan värna om att brott beivras som en på ett seriöst sätt tar hänsyn till evidens och enskildas integritet.
mot · H8022733 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa skoldagars starttid för bättre hälsa och kunskapsresultat och tillkännager detta för regeringen. Allt fler studier visar att tonåringar mår bättre och presterar bättre om skoldagen förskjuts och därmed startar och slutar . Till betydande del beror det på att vi förutom våra individuella variationer också har olika dygnsrytm i olika åldrar. Tonåringar behöver i snitt mer sömn än vuxna och sovmorgon snarare än att somna tidigare. Kulturella skäl kan förstås förstärka detta, men det är också ett biologiskt faktum. Många tonåringar behöver sova minst , barn ännu mer. Det finns mycket att göra för att minska den utbredda sömnbristen i alla åldrar, men vi kommer inte ifrån att skoldagars starttid är extra dåligt anpassade till tonåringars biologiska behov. Vi skolpolitiker har ett ansvar att agera utifrån denna forskning. Vi behöver fler och större praktiska test, samt överväga hur vi bäst balanserar de olika aspekter som en senare skoldagsstart för alla eller vissa skulle medföra. Skoltiderna beslutas inte av , men bör uppmana regeringen att genom sin styrning verka för kunskapsspridning, test och uppföljning av olika sätt att anpassa skoldagen efter vad som bäst passar för att våra elever ska få bästa möjliga förutsättningar att prestera i skolan och må bra. under coronapandemin har skolor uppmanats att anpassa sina starttider utifrån målsättningen att minska smittspridningen i kollektivtrafiken i rusning. Det kan finnas särskilt intressanta erfarenheter och slutsatser att dra och bygga vidare på efter pandemin. Förändringar av start- och för att bättre passa barn och ungas dygnsrytm och sömnbehov har potential att på ett kostnadseffektivt sätt ge barn och unga bättre möjligheter att må bra och lära sig mer i skolan.
mot · H8022735 · 2020-10-05 00:00:00 — Nationellt minoritetsspråk i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av ämnet nationellt minoritetsspråk och tillkännager detta för regeringen. internationella åtaganden och lagstiftning fem nationella minoriteter är judar, romer, sverigefinnar, tornedalingar och samer. ratificerade ramkonvention till skydd för de nationella minoriteterna och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Därmed förband sig folkrättsligt att stödja och utveckla de nationella minoriteternas språk och kultur. 2010 trädde lagen om nationella minoriteter i kraft. Lagstiftningen innebär bland annat att minoriteterna ges rätt till samråd och att det inrättas förvaltningsområden för samiska, finska och meänkieli. I förvaltningsområdena ges minoriteterna förstärkta rättigheter till bland annat förskoleverksamhet och äldreomsorg på sitt minoritetsspråk. Dessa rättigheter förtydligades och stärktes stärktes också rätten till modersmålsundervisning så att också den som inte talar språket hemma ska ha möjlighet att läsa språket. I de uppföljningar som gjorts av efterlevnad av ramkonventionen och språkstadgan har fått upprepad kritik för att inte leva upp till sina folkrättsliga åtaganden. En brist som återkommande pekat på är språkundervisningen i skolan. En genomsnittlig tid är otillräckligt för att utveckla språket, särskilt för de elever som har behov av revitaliserande insatser. Att det är svårt att få tag i utbildade lärare i nationella minoritetsspråk är ytterligare ett problem, som i värsta fall helt kan beröva eleverna sina rättigheter. Utbildningsminister (MP) gav i uppdrag åt en särskild utredare att kartlägga och bedöma vilka åtgärder som behövs för att öka tillgången till undervisning i nationella minoritetsspråk i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. lämnade utredaren sina förslag till regeringen i betänkandet SOU 2017:91 Förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk. I betänkandet föreslår utredaren att nationellt minoritetsspråk införs som eget ämne i skollagen samt att ämnet förs in i timplanen för , grundsärskolan och specialskolan. För sameskolan, år 1–6, föreslås . Dags att förslagen blir verklighet har en lång historia av assimileringspolitik som drabbade de nationella minoriteternas språk och kultur hårt. Det är viktigt att revitaliseringsarbetet stärks om språken ska ha en chans att överleva. Skolan behöver erbjuda ett tillräckligt antal timmar för att eleverna ska ha en möjlighet att tillägna sig språket på en tillräckligt avancerad nivå för att kunna använda språket i vidare studier och arbete. Undervisningen måste införlivas i den ordinarie skoldagen för att göra det attraktivt för fler elever att välja att läsa nationellt minoritetsspråk. Att ämnets status höjs genom att det får en egen beteckning och införlivas i timplanen ökar också möjligheten att attrahera kompetenta lärare. Regeringen bör återkomma till med förslag som går i linje med dem som presenterats i SOU 2017:91.
mot · H8022738 · 2020-10-05 00:00:00 — Sänkt skatt på tjänstepension för ett ökat respektavstånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur respektavståndet kan öka genom förändrad skatt på tjänstepension och tillkännager detta för regeringen. Respektavståndet är ett vedertaget begrepp som beskriver skillnaden i pensionskuverten mellan den som arbetat ett helt yrkesliv jämfört med den som arbetat deltid, varit arbetslös eller den som kommit till senare i livet. Pensionen brukar delas in i tre delar illustrerad som en pyramid. Den beskrivs ofta som tredelad, allmän pension, tjänstepension och privatpension. Det sistnämnda är frivilligt och upp till var och en att se efter. Enligt beräkningar omfattas cirka nio av tio av alla anställda på svensk arbetsmarknad av någon form av tjänstepension genom sin anställning. Storleken på avsättningen och dess utformning kan se lite olika ut beroende på om du arbetar inom stat, kommun eller i det privata näringslivet. Alla anställda som arbetar på en arbetsplats där det finns ett kollektivavtal har rätt till tjänstepension. Då tjänstepensionen är en väldigt förekommande förmån på svensk arbetsmarknad erbjuder även många arbetsgivare som inte ingått i ett kollektivavtal sina anställda tjänstepensionsavsättningar genom fristående lösningar. En grundbult i vårt pensionssystem är att det ska löna sig att ha arbetat ett helt yrkesliv och betalat in sin beskärda del till vår gemensamma välfärd. Dessvärre ser det inte ut så . På ålderns höst när nyblivna pensionärer efter ett helt arbetsliv jämför sin pension med någon som inte arbetat upptäcker de allt för ofta att det inte skiljer sig nämnvärt. Den som arbetat, och därmed gjort sig förtjänt till allmän- och tjänstepension, får när skatten dragits ungefär lika mycket kvar i plånboken som någon med garantipension och bostadstillägg. SPF redovisade beräkningar på hur stort respektavstånd personer inom några vanliga yrken kan förvänta sig jämfört med någon som inte arbetat. Exempelvis är respektavståndet mellan en pensionär med fullt grundskydd inte större än några hundralappar för undersköterska och kan till och med vara negativt för ett vårdbiträde efter ett helt arbetsliv. Med andra ord är respektavståndet oftast väldigt litet och ibland obefintligt. Det är inte värdigt att någon som jobbat och slitit ett helt arbetsliv inte får mer i pension än någon som knappt bidragit med en krona till det offentliga. Det ska inte bara löna sig att arbeta i , det måste ha lönat sig för en pensionär att ha arbetat. Skillnaden mellan de som arbetat ihop till sin pension och de som inte har gjort det måste bli större. Respektavståndet kan ökas genom att tjänstepensioner inte likställs med övriga inkomster som beskattas inom inkomstskattelagen.
mot · H8022740 · 2020-10-05 00:00:00 — Krav på medlemsavgift för att motverka fusk med statliga bidrag till barn- och ungdomsorganisationer från MUCF ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av gällande regelverk om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer för att motverka fusk och för att säkerställa att utbetalda bidrag används ändamålsenligt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på medlemsavgift för att motverka fusk med statliga bidrag till barn- och ungdomsorganisationer från MUCF, och detta tillkännager för regeringen. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) kommer ha delat ut av skattebetalarnas pengar i bidrag till 105 barn- och ungdomsorganisationer. Intentionen med bidragen är god. Det är i grunden något positivt och eftersträvansvärt att ungdomar väljer att delta i samhällsdebatten och i olika föreningar. De statliga bidragen är ett sätt för staten att underlätta ungas samhällsintresse och skapa förutsättningar för ungdomsorganisationerna att utvecklas och på ett bra sätt tillvarata medlemmarnas engagemang. Det är en behjärtansvärd målsättning, men som med alla system skapas skeva incitament och avarter. Av den orsaken behöver det göras en översyn av gällande regelverk (förordning [2011:65] om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer) för att motverka fusk och säkerställa att utbetalda bidrag används ändamålsenligt. I gällande regelverk finns det inget krav på att organisationerna är åtminstone delvis självfinansierade i form av medlemsavgifter. Grundkraven för att ett medlemskap ska vara bidragsberättigade är att det är frivilligt och att personen lämnar ifrån sig grundläggande personuppgifter som finns tillgängliga för allmänheten. De låga kraven öppnar upp för att organisationer erhåller bidrag genom medlemsfusk samt att organisationer i syfte att få bidrag förmår unga personer utan egentligt ideellt engagemang att registrera sig som medlemmar. För att minska risken för missbruk och se till att bidragen går till det de är avsedda för bör det som villkor för att beviljas bidrag vara krav på att organisationer tar ut medlemsavgift.
mot · H8022741 · 2020-10-05 00:00:00 — Ge kommuner och regioner ökade befogenheter gällande ordningsvakter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida kommun/region ska ges en rätt till tillståndsgivning och ledning i relation till nuvarande lag avseende områden där ordningsvakter får tjänstgöra enligt 3 § lagen (1980:578) om ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om andra tillämpliga delar av lagen om ordningsvakter som kan behöva ändras i konsekvens till förslaget avseende 3 § och tillkännager detta för regeringen. Gällande 3 § lagen om ordningsvakter: Om det finns ett särskilt behov och det är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt, får ordningsvakter förordnas även i annat fall än som avses i 2–2 b §§ lag 2010:295, och ett sådant beslutas fattas av . Uttrycket ”i annat fall” kan exempelvis vara vissa gator eller torg där brott/ordnings-störande aktiviteter förekommer i större omfattning, aktiviteter som gör att allmänheten vänder sig till sin kommun och klagar på ordningsstörningar, detta då man känner att polisens resurser inte räcker till för att handskas med dessa frågor. Allt i kontexten av de stora samhällsproblem som vi står inför, med en ökad gängkriminalitet, skjutningar och sprängningar, mer eller mindre . Kommunen/regionen har redan ett otal säkerhets- och trygghetsskapande uppdrag. Några exempel: beslut om evenemang på offentlig plats, regler för servering av alkohol med krav på ordning, nykterhet och återhållsam servering samt tillsyn och inspektion vid alkoholservering, lokala trafikföreskrifterna, miljözoner, parkeringsövervakning samt övervakning i de allmänna kommunikationerna. Kommunen/regionen fungerar även som remissinstans i frågor av trygghetsrelaterad art. Då kommunen/regionen känner en press och oro från medborgarna i frågor om offentlig försummad trygghet så bör det naturligtvis vara att betrakta som ”väsentlig betydelse från allmän synpunkt”. Ordningsvakter som på detta sätt tas i anspråk av kommun/region skall ha samma befogenheter att använda tvångsmedel och våld som gäller för ordningsvakter generellt. Därutöver kan det vara nödvändigt att ge dem vissa ytterligare befogenheter för att de skall kunna utföra sina uppgifter ordentligt. Ett sådant exempel är att kombinera parkeringsövervakning med trafikkontroller avseende lokala trafikföreskrifter. Det är viktigt att få en flexibilitet avseende när, var och hur ordningsvakterna ska användas. Noteras bör även den del av lagen om ordningsvakter som i 6 § omfattar att en ordningsvakt lyder under , att han eller hon är skyldig att lyda en order som en polisman meddelar i tjänsten, om det inte är uppenbart att ordern inte angår tjänstgöringen som ordningsvakt eller att den strider mot lag eller annan författning (lag 2014:401). Detta bör förvisso även innefatta en ordningsvakt som lyder under kontrakterande kommun/region.
mot · H8022742 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda en dialog med polisen om att tunnelbanan bör bli en prioriterad plats i polisens arbete genom inrättande av en särskild tunnelbanepolis och tillkännager detta för regeringen. För sedan patrullerade ett hundratal poliser särskilt nere i och omkring . är dessa i princip utraderade och det är generellt mycket låg närvaro av synliga poliser. Ordningsvakter, väktare och särskilda trygghetsvärdar fyller denna trygghetsfunktion för resenärerna i tunnelbanan. En jämförelse med visar att brottsligheten i tunnelbanan har minskat markant . Den före detta polischefen för , som är trygghetschef för tunnelbanan där, menar att en hög polisnärvaro är avgörande för att dels öka tryggheten och minska brottsligheten. I finns runt 2 500 poliser med särskilt uppdrag att bevaka just tunnelbanans 469 stationer. Skulle det överföras till en svensk kontext där tunnelbanan har 100 stationer innebär det att det skulle finnas cirka 500 poliser med detta uppdrag. Men som alla tunnelbaneresenärer ser är det mycket låg närvaro av synliga poliser i . Det görs drygt en miljon resor i tunnelbanan, det kan liknas med ett blodomlopp som binder ihop hela kollektivtrafik, det är vårt ansvar att ta det på allvar. Det handlar om att öka tryggheten och säkerheten för resenärerna, men också om att rättsvårdande myndigheter bättre ska kunna förebygga och klara upp brott som drabbar våra resenärer i och omkring tunnelbanan. Det måste finnas fler synliga poliser i vår kollektivtrafik och i vår tunnelbana. Tunnelbanepolisen, som fanns förut, måste återupprättas och bekämpa otryggheten under dygnets alla timmar. Behovet är större då antagonistiska hot såsom terrorism mot är mer påtaglig , än vad det var när vi senast hade en fungerande tunnelbanepolisverksamhet. Tunnelbanan är inte en Stockholmsfråga, utan ett riksintresse. Vi behöver därför inleda en dialog med polisen om att tunnelbanan blir en prioriterad plats i polisens arbete. Det är ytterst en resursfråga regeringen med ansvarig minister måste ge förutsättningar för detta arbete.