ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7023453 · 2020-01-15 00:00:00 — Motion till 2019/20:3453
mot · H7023454 · 2020-01-15 00:00:00 — Motion till 2019/20:3454
mot · H7023457 · 2020-01-16 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:54 om mörkertal inom bostadstillägget ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder med anledning av om mörkertal inom bostadstillägget och tillkännager detta för regeringen. har granskat det s.k. mörkertalet inom bostadstillägget, dvs. antalet berättigade som inte ansöker, och funnit att det är högt och att det i sin tur förstärker den ekonomiska utsattheten bland försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning och ålderspensionärer. Precis som konstateras i rapporten är det viktigt att personer som är berättigade till bostadstillägg får detta, inte minst för att minska förekomsten av ekonomisk utsatthet hos redan utsatta grupper. Regeringen delar bedömning att ett minskat mörkertal är en fördelningspolitiskt träffsäker åtgärd, men är inte beredd att vidta några omedelbara åtgärder. Det är allvarligt därför att det här handlar om människor som lever under mycket knappa omständigheter, och dröjsmål i denna fråga är därför inte godtagbara. rekommenderar regeringen att utreda förutsättningarna för utökad automatisering inom handläggningen av bostadstillägg och att, på motsvarande sätt som gäller för , ge i uppdrag att återkommande skatta mörkertalets omfattning inom bostadstillägg samt redogöra för vilka åtgärder som har genomförts för att minska risken för mörkertal. Enligt riskerar cirka en tredjedel av potentiellt berättigade ålderspensionärer respektive cirka en fjärdedel av potentiellt berättigade med sjuk- eller aktivitetsersättning att inte ta emot förmånen, vilket enligt motsvarar ca 129 000 ålderspensionärer och ca 40 000 försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning. Majoriteten av dessa personer beräknas ha en så låg ekonomisk standard att de klassas som ekonomiskt utsatta enligt den statistiska definitionen. Bostadstillägget är en av mest träffsäkra fördelningspolitiska åtgärderna och har därför varit ett av de stöd som har prioriterat för att förbättra den ekonomiska standarden för redan utsatta grupper. Senast i budgeten har beslutat att höja taket i bostadstillägget för pensionärer för att förbättra ekonomin för dem med de lägsta pensionerna. För att de anvisade medlen ska komma dessa till del är det viktigt att de som är berättigade till stödet också får tillgång till det. Regeringen bör därför, i enlighet med rekommendationer, utan dröjsmål vidta åtgärder så att berörda myndigheter effektiviserar och förenklar administrationen bl.a. genom ökad automatisering i handläggningen och att de tar ytterligare hänsyn till målgruppens särskilda behov vid handläggningen samt därutöver tillse att de genomfört kvalitetsuppföljningar av s.k. avslagsärenden av bostadstilläggen för att se att tillräckliga åtgärder har vidtagits. Gulan Avci (L)
mot · H7023458 · 2020-01-16 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:54 om mörkertal inom bostadstillägget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder som förväntas minska mörkertalet inom bostadstillägget skyndsamt bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur processen för att få bostadstillägget ytterligare kan förenklas och systematiseras och tillkännager detta för regeringen. ser med stor oro på mörkertalet inom bostadstillägget, dvs. det antal personer som har rätt till bostadstillägg men som inte ansöker. Problemet med mörkertalet inom bostadstillägget uppmärksammades , trots detta konstaterar att mörkertalet är fortsatt högt. Enligt uppskattningar rör det sig om cirka en tredjedel av ålderspensionärerna som inte får bostadstillägg trots att de är berättigade. Analysen visar även att mer än hälften av de personer som ingår i mörkertalet klassas som ekonomiskt utsatta. I gruppen ålderspensionärer som ingår i mörkertalet framgår även att det rör sig om upp emot dubbelt så många kvinnor som män som missar bostadstillägget. PRO menar att den främsta orsaken till att flera äldre missar att ansöka är att många saknar datorer. En fortsatt digitalisering inom myndigheterna är av största vikt, men det får aldrig ske på bekostnad av att ett begränsat informationsflöde till dem som inte har möjligheterna till att nyttja digitaliseringen. föreslår bl.a. att regeringen bör ge i uppdrag att återkommande skatta mörkertalets omfattning inom bostadstillägget och återkommande redogöra för vilka åtgärder som genomförts för att minska risken för mörkertal. Här svarar regeringen att de ska överväga att ge ett sådant uppdrag. välkomnar förslag som tros minska mörkertalet inom bostadstillägget och anser att dessa skyndsamt bör genomföras, inte övervägas . Att automatisera informationshämtning och systematisera hanteringen skulle underlätta inte minst handläggningstiderna, som pendlar mellan och . Vidare anser att man bör se över hur man ytterligare kan förenkla processen för att samtliga berättigade ska erhålla bostadstillägget. Det stora mörkertalet innebär således att regeringens fördelningspolitiska syfte inte uppnås, och menar att åtgärder för att minska mörkertalet inom bostadstillägget ska genomföras skyndsamt.
mot · H7023462 · 2020-01-17 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:63 Tydligare regler vid konsumentavtal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förenkla kraven när det gäller den information som ska lämnas till konsumenten innan ett avtal ingås enligt exempelvis distansavtalslagen och tillkännager detta för regeringen. , och välkomnar propositionen och ställer oss bakom förslagen i denna. Enligt vår mening kan det dock finnas anledning att, i enlighet med vad som också framförts av vissa av remissinstanserna, göra en bredare översyn av de konsumenträttsliga regelverken i syfte att åstadkomma en mer sammanhållen konsumentlagstiftning. Frågan om en sådan översyn ryms inte inom ramen för detta ärende, men vi avser att återkomma till frågan i ett annat sammanhang. Det finns mycket att vinna i fråga om tydlighet och överskådlighet både för konsumenter och företagare när det gäller kraven på information som blir mer lättillgänglig. Det är angeläget att se till att informationen till konsumenten fyller sitt syfte. En större mängd information kan uppfattas som svårtillgänglig och medför en risk för att de delarna av informationen som kan anses mer angelägna för konsumenten förbises. En stor mängd information riskerar att medföra att konsumenten mer slentrianmässigt godkänner information vid exempelvis konsumentavtal på internet. , och vill, mot bakgrund av det ovan anförda, att regeringen ser över möjligheterna att förenkla kraven när det gäller den information som ska lämnas till konsumenten innan ett avtal ingås enligt exempelvis distansavtalslagen.
mot · H7023463 · 2020-01-17 00:00:00 — Motion till 2019/20:3463
mot · H7023467 · 2020-01-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:62 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll ställer sig bakom det som anförs i motionen om en breddad översyn av lagen om särskild utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. Lagen om särskild utlänningskontroll ger möjlighet att i särskilda fall besluta om att en person utan svenskt medborgarskap ska utvisas ur landet, om det är särskilt påkallat av hänsyn till rikets säkerhet eller om det – med hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet och övriga omständigheter – kan befaras att han eller hon kommer att begå eller medverka till terroristbrott. Det är således en skyddslagstiftning som används i mycket särskilda fall där landets säkerhet står på spel. Som framgår av redogörelsen är det också sparsamt som lagstiftningen kommer till användning. Som nämns i skrivelsen har en särskild utredare till uppgift att göra en översyn av vissa aspekter i lagstiftningen. Det handlar bl.a. om lagens tillämpningsområde, tidsgränsen för verkställighetsförvar och i vilka lägen som tvångsmedel ska kunna användas. Kommittédirektiven är dock så pass snävt hållna att vissa frågor som skapat påtagliga problem inte kommer att ingå i översynen. När en beslutad utvisning inte kan verkställas på grund av förhållanden i hemlandet kan personen inte längre hållas i förvar. De övriga verktyg som står till buds för rättsstaten är då inte tillräckliga. Det bör bl.a. analyseras vilken ordning som bör gälla för att utan onödiga dröjsmål ompröva frågan om verkställighetshinder när nya uppgifter framkommer om situationen i hemlandet. Vidare bör möjligheterna att skydda samhället mot de personer som konstaterats utgöra ett säkerhetshot förbättras. Utöver de frågor som redan ingår i direktivet, såsom elektronisk övervakning (fotboja), kan det handla om andra åtgärder för att begränsa den säkerhetsrisk som följer av att personerna befinner sig i landet. Vidare bör påföljderna för överträdelser av beslutad anmälningsplikt och andra begränsningar i sådana situationer skärpas. Till exempel kan inte böter ingå i påföljdsskalan för överträdelser av anmälningsplikten i en situation när det finns ett bakomliggande beslut som slår fast att personen utgör en sådan säkerhetsrisk att han eller hon inte alls bör vara kvar i landet. Det får ankomma på regeringen att, antingen genom tilläggsdirektiv till den sittande utredningen eller genom ett nytt utredningsuppdrag, genomföra en breddad översyn av lagen om särskild utlänningskontroll i enlighet med vad som beskrivs ovan. Gulan Avci (L)
mot · H7023474 · 2020-01-17 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:58 Reglering av vapenmagasin avslår proposition 2019/20:58 Reglering av vapenmagasin. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förverkande av vapenmagasin och tillkännager detta för regeringen. Regeringens proposition om reglering av vapenmagasin sägs vara en följd av den eskalerande organiserade kriminaliteten. Denna kriminalitet är ett av stora samhällsproblem och kräver många och vitt spridda lösningar över hela samhället. Att motverka tillgången till illegala vapen är en av dessa lösningar. Tyvärr framhärdar regeringen i och med denna proposition i att lägga fram förslag som skulle leda till försvåranden för laglydiga vapenägare utan att nämnvärt påverka tillgången till illegala vapen för kriminella. Både oppositionen och sakkunniga inom professionen har påvisat detta, vilket kan synliggöras av att 138 av 140 remissinstanser avstyrkte propositionen. Förslaget är således inte anpassat för att uppnå vad regeringen säger sig vilja uppnå och bör därför avslås. Det sagda syftet med förslaget är dock gott. Det finns på grund av vissa uttalanden från poliser anledning att anta att påträffade magasin har lämnats tillbaka till kriminella, trots att regeringen i svar på frågor från riksdagsledamöter inte kunnat visa detta. Syftet att minska tillgången till magasin kan dock säkerställas genom åtgärder som inte är betungande för enskilda legala vapenägare. Detta kan ske genom en revidering av regleringen om förverkande, vilket kan säkerställa möjligheten för att förverka magasin för gängkriminella som påträffas med sådana. En sådan förändring av regleringen om förverkande bör således utredas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H7023477 · 2020-01-17 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:53 Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med det aviserade förslaget om nätföretagens möjligheter att ta ut outnyttjade underskott senast , och detta tillkännager för regeringen. I propositionen föreslår regeringen att ett nätföretag inte ska kunna tillgodoräknas flera tillsynsperioders underskott när de nya bestämmelserna i ellagen om underskott i förhållande till intäktsramen tillämpas efter utgången av tillsynsperioden –2019. Regeringen framhåller även att den avser återkomma med ett författningsförslag som ger ett särskilt investeringsutrymme till nätföretag som har outnyttjade underskott. Nätföretagen kommer under vissa förutsättningar få möjlighet att från elnätsverksamheten ta ut belopp som motsvarar de outnyttjade underskotten från perioden –2015. Det finns ännu inte underlag som i detalj redovisar hur en sådan reglering skulle kunna se ut. Regeringens utgångspunkt är dock att nätföretagen bör få möjlighet att utnyttja underskott som är hänförliga till den första tillsynsperioden. Den möjligheten bör vara knuten till villkor om att intäkterna ska användas till investeringar i elnäten. Förslaget presenterades av regeringen vid en presskonferens som ett svar på hur den avser lösa den allvarliga elkrisen som drabbat företag och kommuner i hela landet. Mot bakgrund av detta är det därför avgörande att regeringen återkommer med ett förslag till , , i enlighet med vad regeringen redovisat i propositionsförteckningen . Vidare anser att regering och riksdag måste diskutera, utreda och fatta beslut om en utvecklad nätreglering. En sådan reglering måste ha större fokus på innovation, funktion och tillförlitlighet än vad dagens elnät står för. elnät står inför stora utmaningar. Brister i elnäten i form av kapacitetsbrister har skapat stora problem för myndigheter och företag runt om i . Investeringar har nekats, arbetstillfällen har gått förlorade och frustrationen bland såväl företagare som politiker har varit stor. ser vi hur alltmer elintensiva verksamheter växer fram. Serverhallar som kräver en stor mängd el och stabila elnät etableras i allt snabbare takt. Industrier kräver mer el för att minska utsläppen. Det tydligaste exemplet är som behöver ungefär en tiondel av nuvarande elanvändning för att kunna tillverka fossilfritt stål. Även transporter behöver elektrifieras i en större omfattning om vi ska klara våra uppställda klimatmål. Allt detta ställer högre krav på omfattande produktion och distribution av elektricitet. Detta ställer stora krav på våra elnät. En utveckling av elnäten måste fokusera på innovation, funktion och tillförlighet. Vid investeringar i elnäten måste dessa faktorer premieras. Det måste bli tydligt i framtida elnätsregleringar.
mot · H7023478 · 2020-01-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:50 om jämställd sjukfrånvaro ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med kompletterande åtgärder för att komma till rätta med de ökande sjuktalen som framför allt drabbar kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärda den ojämställda sjukskrivning som gäller mellan kvinnor och män och tillkännager detta för regeringen. I skrivelse om skillnaden i sjukfrånvaro mellan män och kvinnor finns flera viktiga aspekter att uppmärksamma. Skillnaden har ökat , och kvinnor har nästan dubbelt så hög sjukfrånvaro som män. Det är läkarna som har en nyckelroll i detta sammanhang då de bedömer arbetsförmågan. skriver att det kan finnas osakliga skillnader i läkarnas bedömningar. Om det finns en osaklighet som inte är medveten, måste den synliggöras och åtgärdas. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har i en studie tittat på kvinnors och mäns sjukskrivningar. Den visar att män sjukskrivs längre än kvinnor i ett första läkarintyg. Vidare konstaterar man att kvinnor bedöms ha sämre funktion än män och sjukskrivs oftare. Det ger belägg för rekommendation om att skapa incitament för att motverka osakliga könsskillnader i sjukskrivningen. Regeringen hävdar att de osäkerheter som finns i arbetsförmågebedömning motverkas bäst genom de åtgärder som regeringen nu föreslår, bl.a. det s.k. dialoguppdraget. Så enkelt löser man inte uppgiften. Här behövs precis som rekommenderar andra förslag på hur kvaliteten och enhetligheten i läkarintygen kan öka och hur läkarna ska förstärka kunskapen om patientens arbetssituation. ISF rekommenderade i den ovannämnda rapporten långsiktiga kompetenssatsningar i försäkringsmedicin. Därtill behövs kompletterande yrkeskategorier, dvs. multimodala kompetenser inom paramedicinska yrkesutövare, som kuratorer, psykologer, fysioterapeuter, arbetsterapeuter m.fl. för att medverka till att varje person oavsett kön får den bästa bedömningen. Tidiga åtgärder och snabb hjälp och stöd i förebyggande syfte där alla instanser medverkar är något som i studier har visat sig vara framgångsrikt i att minska sjuktalen generellt. I vårt samhälle är jämställdheten mellan kvinnor och män oerhört viktig, och en förutsättning för den är att alla kan arbeta och ha en inkomst. Alla – arbetsgivare, den sjukskrivne, samhället – tjänar på att korta sjukskrivningstiden. Här är den första att bedöma sjukskrivning, läkaren, den som behöver alla resurser som finns. Då kan man inte som regeringen föreslår avstyrka rekommendationer och anse att skrivelsen är slutbehandlad.
mot · H7023485 · 2020-02-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:68 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling avslår proposition 2019/20:68 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. I proposition 2019/20:68 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling föreslår regeringen att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling ska förstärkas. Det högsta sammanlagda avdraget från arbetsgivaravgifterna för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige höjs från till . Vidare ska den allmänna löneavgiften sättas ned på sådan ersättning till personer som arbetar med forskning eller utveckling som berättigar till avdrag från arbetsgivaravgifterna. Den allmänna löneavgiften ska dock som lägst anses vara . Regeringen motiverar förstärkningen av nedsättningen med att den ska gynna alla företag, stora som små, som har anställda som arbetar med forskning eller utveckling. Ändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges efter . En första nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling infördes av den borgerliga regeringen . röstade då emot förslaget. När regeringen nu föreslår ytterligare nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling sker det utan att den tidigare nedsättningen har utvärderats. Ingen internationell jämförelse har heller genomförts. Det finns också en uppenbar risk för att det tillåtande regelverket missbrukas så att nedsättningen används för personer som inte ska omfattas av den. Hur stor denna risk är hade kunnat analyseras om den tidigare nedsättningen hade utvärderats. Förslaget är dessutom uppenbarligen riktat till stora företag som har möjlighet att göra dessa avdrag i den omfattning som blir möjligt. anser det inte prioriterat att subventionera just dessa företag. Sammantaget menar att dessa brister gör att propositionen bör avslås. De som avsätts i riksbudgeten för att finansiera förslaget skulle i stället kunna finansiera satsningar på välfärden. bör avslå proposition 2019/20:68 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Detta bör besluta. Momodou (V)
mot · H7023486 · 2020-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:68 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera den nuvarande nedsättningen efter dess införande och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslår regeringen att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling ska förstärkas. Goda förutsättningar för forskning och utveckling är av stor betydelse för för att skapa tillväxt i en globaliserad ekonomi. Vi vill att företag ges goda förutsättningar att bedriva FoU på internationellt sett konkurrenskraftiga villkor, och en förbättring av möjligheterna för företag att bedriva FoU är därav välkommen. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att erinra. Genom förslaget förbättras svenska företags möjligheter att attrahera utländska experter och forskare vilket bl.a. remissinstansen lyfter fram att i sitt remissvar. anser att förslaget leder till att de får ökade möjligheter att behålla kvalificerad forskningspersonal i . Dock anser vi att regeringens förslag förbiser vissa viktiga delar. Det hade varit önskvärt om den i budgetpropositionen utlovade utvärderingen hade gjorts innan en förstärkning av stödet föreslogs. Flera remissinstanser har påpekat detta och efterfrågar en utvärdering av nuvarande nedsättning. Näringslivets skattedelegation anför att en utvärdering av den här typen av förändringar bör ske ifrån ikraftträdandet. Vi delar denna uppfattning och anser att det ska säkerställas att en effektutvärdering i vart fall sker från det att den här aktuella utvidgningen träder i kraft. Vi anser också att det bör utredas huruvida det har förekommit fusk. Arbetsförmedlingen, och menar att förslaget riskerar att öka incitamenten för företag att använda nedsättningen även för anställda som inte arbetar med forskning eller utveckling. Förekomsten av detta bör undersökas närmare i den föreslagna utvärderingen. Avslutningsvis vill vi i likhet med lyfta fram behovet av en internationell jämförelse. konkurrerar länder inte bara med nivån för bolagsskattesatsen utan också vad gäller stöd för exempelvis FoU. Av regeringens proposition framgår att har bland det lägsta stödet på skattesidan till FoU inom , och det vore önskvärt att analysera hur ramvillkoren ser ut i olika länder för att bedöma relativa position och eventuella behov av ytterligare stöd.
mot · H7023490 · 2020-02-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:69 Barnpornografibrottet och preskription av brott mot barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffbestämmelsen om barnpornografibrott bör flyttas till 6 kap. och tillkännager detta för regeringen. välkomnar propositionen och vi ställer oss huvudsakligen bakom förslagen i propositionen. Det har länge varit angeläget att skärpa straffen för barnpornografibrott och vi välkomnar att detta nu görs. är av uppfattningen att straffbestämmelsen om barnpornografibrott bör flyttas till 6 kap. , detta eftersom barnpornografibrott enligt vår mening inte i första hand är ett brott mot staten eller mot allmän ordning. Även om det förekommer barnpornografibrott med skildringar av fiktiva barn eller bilder på verkliga barn som inte utsätts för ett sexualbrott, kommer det stora flertalet barnpornografibrott att omfatta en allvarlig kränkning av ett enskilt barns integritet. Barnpornografibrott är därmed i första hand ett brott mot person och ska därmed kategoriseras som ett sådant brott. Det är allmänt känt att brott mot person har en tyngre dignitet än brott mot allmän ordning. Det är också angeläget att tydliggöra och erkänna kränkningen av det avbildade barnets integritet. En flytt av straffbestämmelsen till 6 kap. skulle även stärka barnets ställning i rättsprocessen. Vi tar självfallet till oss av den argumentation som förs fram i propositionen om problemen med att överföra straffbestämmelsen till 6 kap. . Vid en sammantagen bedömning finner vi dock att hänsyn till brottsoffren och signalvärdet i att kategorisera dessa brott på ett rättvisande sätt överväger. Vi anser att det som anförs om att inställningen hos det avbildade barnet inte har någon relevans för gärningens straffbarhet, bör kunna hanteras även vid en överflyttning av straffbestämmelsen. Det bör rimligen även vara möjligt att ändra den informations- och underrättelseskyldighet gentemot målsäganden som följer av förundersökningskungörelsen så att denna skyldighet begränsas på ett rimligt sätt i de fall möjligheten att underrätta målsäganden framstår som orimligt betungande eller tidskrävande eller då underrättelse av målsäganden inte kan anses nödvändig för brottsutredningen.