mot · H8023351 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att resurs- och kostnadseffektivitet bör stå i centrum under omställningen till en cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att klarlägga effekterna av införda miljöskatter och andra styrmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att pris och kvalitet på återvunnet material kan konkurrera med jungfruligt material och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet för en cirkulär ekonomi även ska sträva efter internationellt accepterade regler och kriterier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dialogen mellan det offentliga och näringslivet måste ske systematiskt och resultera i konkreta åtgärder som implementeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att motverka den ökande graden av projektifiering i omställningen till en cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ökade satsningar på forskning och innovation samt test- och demonstrationsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digital teknik som medger ökad spårbarhet och utveckling av kommunikativa produkter samt utvecklad delningsekonomi kommer att få stor betydelse för cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regeringens handlingsplaner på området i allmänhet och dess relation till för cirkulär ekonomi i synnerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om materialåtervinningsmålen samt materialavskiljning för komplexa produkter vid återvinning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa en modell liknande det holländska för att främja innovationer i den cirkulära ekonomin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten av ett borttagande av kemikalieskatten på begagnad elektronik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förenkla och tydliggöra reglerna för återbruk av icke förorenat bergmaterial och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att säkerställa att producentansvaret för däck är effektivt och att s.k. end of waste-kriterier utarbetas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU och globalt ska verka för att öka återvinningsgraden och återanvändandet av däck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler kontroller införs i syfte att på ett effektivt sätt upptäcka miljöbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för grova miljöbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU och globalt ska verka för tillkomsten av internationella avtal som reglerar att plastavfall hanteras på ett ansvarsfullt sätt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att helhetssyn kräver hänsynstagande till effekterna för det återvunna materialet i fråga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att uttrycka krav baserat på återvinningsbarhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlig verksamhet ska vara en god förebild för att öka graden av återanvänt och återvunnet material vid upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med en utformning av det digitala systemet för att spåra farligt avfall i som inte går längre än EU-direktivet kräver, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram en ny, tydligare vägledning om när avfall upphör att vara avfall, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett nytt uppdrag för att snabbt kunna avgöra avfallets status samt vid behov utarbeta end of waste-kriterier för avfall, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana myndigheter att genomföra fler stickprov då det gäller transporter av farligt avfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler regelförenklingar genomförs för att underlätta för företag vid transport av mindre mängder farligt avfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att följa upp effekten av de nya regleringar som införts för att stävja illegal handel med avfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge som enda myndighet uppdraget att sprida kunskap om matsvinn och den stora miljöpåverkan detta har och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av datummärkningen av livsmedel i syfte att minska matsvinnet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett svenskt undantag från EU-reglerna vad gäller bästföredatum på ägg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga lagstiftningen för att säkerställa att verksamheter har möjlighet att sälja vidare avfall med värde på ett säkert sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att förändra kraven på reningsverken i syfte att möjliggöra ökad återföring av näringsämnen i avloppsslam till kretsloppet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett långsiktigt nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en gemensam, långsiktig och välfungerande inre marknad för biogas samt andra höginblandade förnybara bränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kraftvärmeverkens betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över deponiskatten i syfte att uppmuntra utvinning av material från gamla deponier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att differentiera tillsynsavgifterna för gruvverksamhet med hänsyn till verksamhetens omfattning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra kopplingen mellan ekonomisk säkerhet och gruvavfallshantering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inkludera avfallskostnader vid prövning av en fyndighets brytvärdighet och tillkännager detta för regeringen. Att skapa förutsättningar för ett resurseffektivt samhälle ligger högt upp på agenda. Det finns många fördelar ur både ett miljömässigt och ekonomiskt perspektiv med att återvinna mer och fler material samt att optimera användningen av de resurser som finns. En genomsnittlig europé konsumerar resurser . Om en större andel av dessa resurser återvinns minskar behovet av att utvinna nya. Politikens uppgift är därför att skapa goda förutsättningar för olika aktörer att ta ansvar för sitt avfall och värna principen om att förorenaren betalar. Med utgångspunkt i avfallshierarkin, helhetssyn och idén om en cirkulär ekonomi bör med kraft fortsätta omställningen till ett resurseffektivt samhälle. Precis som inom andra politikområden måste omställningen till en cirkulär ekonomi präglas av kostnadseffektivitet och resultatfokus. konstaterar dock att regeringen ofta prioriterar ineffektiva förslag framför reformer som gör skillnad på riktigt. Exempel på det från är: plastpåseskatten, den återinförda skatten på avfallsförbränning och skatten på kemikalier i elektronik som till och med drabbar det eftersträvansvärda återbruket. Regeringen är dessutom på väg att införa skatt på kemikalier i kläder och skatt på vissa engångsartiklar i plast. Detta är åtgärder som med stor sannolikhet har och har haft små eller inga positiva konsekvenser för miljön och klimatet. Däremot kommer de med ett högt pris för svenska konsumenter och företag. Enligt (dnr 2020:1078) ökade till exempel den införda plastpåseskatten statens intäkter med . Det är långt under det av regeringen prognostiserade beloppet om . har skatten medfört att största tillverkare av plastbärkassar behövt friställa av sin personal, trots att de har ökat sin export . Huruvida skatten har förbättrat miljön är för tidigt att uttala sig om. Däremot vet vi att skattens konstruktion, som likställer fossilbaserade plastpåsar med de som har producerats av återvunnen eller biobaserad plast, inte har gynnat cirkularitet och innovationskraft. Det är dålig politik. anser därför att ska ges i uppdrag att ur ett miljö- och samhällsekonomiskt perspektiv klarlägga effekterna av de ovannämnda miljöskatter och styrmedel som har införts. Sedan den industriella revolutionen har människan verkat i en ekonomi som bygger på råvaruuttag, produktion, konsumtion och avfall – en linjär modell som fungerar bra så länge man antar att jordens resurser är oändliga, tillgängliga och billiga. Men resurserna är ofta begränsade och råvarupriserna har nästan tredubblats . Det huvudsakliga problemet i den linjära ekonomin är att material sprids ut och/eller blandas ut med andra material. tappar dessa material sitt värde eller blir komplicerade att återanvända – i värsta fall sprids materialen ut på ett sådant sätt att de i praktiken blir föroreningar. Att gå i riktning mot en mer cirkulär ekonomi, där resurser återanvänds i kretslopp, kan således innebära flera fördelar. Till stor del åstadkoms detta genom vanliga marknadsmekanismer. När kostnaderna för råvaruuttag ökar skapas drivkrafter att istället utforma produkter av återvunnet material. Om det är ekonomiskt attraktivt att återvinna och återanvända material ökar incitamenten att ta tillvara olika sorters avfall och restprodukter. För omställningen till en cirkulär ekonomi är det alltså avgörande att pris och kvalitet på återvunnet material kan konkurrera med jungfruliga material. Av de globala hållbarhetsmålen, som FN:s medlemsstater har enats om, är det många som har kopplingar till ett cirkulärt samhälle. Föga förvånande, med tanke på att dessa frågor sedan urminnes tider har en internationell karaktär. Störst fokus på området finns dock inom mål 7 Hållbar energi för alla, mål 9 Hållbar industri, innovationer och infrastruktur samt mål 12 Hållbar konsumtion och produktion. För att uppnå bättre resurseffektivitet bör den så kallade avfallshierarkin användas som utgångspunkt. Enligt hierarkin ska avfall i första hand förebyggas och därefter återanvändas, återvinnas eller förbrännas. I sista hand ska avfallet läggas på deponi. I återvinns en stor del av avfallet, men vi kan bli ännu bättre och ta tillvara fler material än vad vi gör . har presenterat ett förslag på strategi för en cirkulär ekonomi. Handlingsplanen fokuserar på olika initiativ för att styra mot hållbara produkter med högre grad av hållbar produktdesign samt ökad konsumentinformation. är på många sätt ett föredöme för övriga , där avfallshierarkin ofta åsidosätts och avfall i huvudsak läggs på deponi. Därför bör verka för att det fortsatta arbetet med åtgärdspaket för en cirkulär ekonomi bidrar till att minska avfallsmängderna och deponierna i hela EU. Nationella mål och riktlinjer får inte vara för stelbenta utan måste kunna anpassas till medlemsländernas olika förutsättningar. Resurssnålhet och energieffektivitet men också avgiftning av kretslopp bör stå i fokus. Näringslivet är generellt mycket positivt till frågor som rör cirkulär ekonomi och ser det som en affärsmöjlighet men att den hindras av märkliga regleringar och otydliga tolkningar. Dialogen mellan det offentliga och näringslivet måste därför förbättras. anser att långsiktighet och systematiskt arbete leder till bättre resultat och därmed en snabbare övergång till ett resurseffektivt samhälle. För att åstadkomma detta snabbare än behöver den ökande graden av projektifiering motverkas. Den eskalerande projektifieringen, med tillhörande anslag, som präglar området leder till kortsiktighet, bristande kontinuitet och ineffektivitet. Detta blir också kostnadsdrivande då mycket dubbelarbete kan bli följden. anser vidare att regeringen bör se över effekten av de styrmedel som har införts så att de faktiskt når sitt syfte och heller inte missgynnar svenska företag. Det är också viktigt att styrmedlen fokuserar på rätt produktslag som gör verklig skillnad. Ett konkret exempel på detta är byggavfall, som står för av de svenska växthusgasutsläppen. Med tanke på att det nu diskuteras ett förslag till strategi för cirkulär ekonomi som har presenterat är det viktigt att de nationella handlingsplaner som regeringen har för avsikt att införa harmonierar med och kompletterar denna, så att arbetet blir systematiskt och fokuserat. står bakom kommissionens förslag att hållbara produkter ska vara norm, till exempel vad gäller att produkter ska vara enkla att återanvända, reparera och återvinna samt att tillverkningen utifrån återvunnet material ska öka. Införandet av så kallade internationella produktpass och krav på produktdesign samt LCA-analyser är också viktigt. vill även se ökade satsningar på forskning och innovation om alltifrån nya affärsmodeller, resurseffektivitet och test- och demonstrationsanläggningar till standardisering m.m. bedömer också att digitalisering kommer att få stor betydelse för att utveckla den cirkulära ekonomin. Certifierade råvaror med spårbarhet, kommunikativa produkter och delningsekonomi är alla exempel på nya verktyg som kan bidra till detta. det sammanhållna producentansvaret och återvinning Det ska vara lätt för hushållen att medverka till att förpackningar, textilier och elektronik antingen återanvänds eller återvinns. Hushållen ska ha nära tillgång till enkla och tydliga insamlingssystem för olika typer av avfall. Ett välfungerande insamlings- och återvinningssystem underlättar även omhändertagandet av miljöfarliga ämnen och kan bidra till att kretsloppen avgiftas. Det är dock viktigt att utbyggnaden av insamling sker på ett effektivt sätt grundat på robusta konsekvensanalyser som presenteras innan besluten fattas. Så sker bevisligen . gläds därför åt att regeringen lyssnade till våra argument och drog i nödbromsen, då det stod klart vilka drastiska konsekvenser en alltför omfattande utbyggnad av den hushållsnära insamlingen av returpapper riskerade få då det gäller demokrati, miljö och ekonomi. Som en del i att minska plastanvändningen görs många försök att utveckla produkter som till lägre grad än sina föregångare innehåller plast, exempelvis pappersmuggar som endast har en tunn plasthinna eller motsvarande för kartonger för till exempel såser. En utmaning är dock att få till en effektiv återvinning eftersom materialavskiljning kan vara svårt. Som en del i en effektiv resursanvändning och en ökad cirkulär ekonomi är det dock viktigt att bejaka utvecklingen av sådana metoder. Därför bör möjligheterna att förbättra materialavskiljning utredas. Utan en effektiv återanvändning kan vi gå miste om nyttorna med att använda mer hållbara material i sig. diskuteras huruvida det bör införas krav på viss andel återvunnet material i nya produkter. Detta är en naturlig effekt då marknaden för återvunnet material har stagnerat och då det fortsatt oftast är billigare att utgå från jungfruliga material vid nyproduktion. är positiva till idén men vill särskilt uppmärksamma att detta måste anpassas till olika råvaror och deras respektive miljöeffekter. Vissa produkter lämpar sig för att blanda jungfruligt och återvunnet material, i andra fall är det svårt eller olämpligt. Vill vi till exempel öka användningen av klimatsmart stål som tillverkas utan kol, det så kallade , produceras det av jungfruligt material. Då kan vi inte ställa krav på ökad inblandning av återvunnet stål. Det är därför viktigt att denna typ av kunskap beaktas vid utformning av olika mål och kriterier så att vi tar hänsyn till helheten. Med hänvisning till detta bör vissa krav istället uttryckas baserat på återvinningsbarhet. anser vidare att bör få i uppdrag att utarbeta lämpliga kriterier för att öka andelen återvunnet material i produkter som upphandlas av offentliga myndigheter. anser dessutom att det offentliga ska vara en god förebild för att i samband med offentliga upphandlingar och inköp öka graden av återvunnet och återanvänt material i upphandlade produkter. vill fortsätta arbetet med att förenkla för hushållen och ge dem goda förutsättningar att ingå i resurssnåla kretslopp, och vi står fast vid att miljöambitionen måste öka. Därför behövs nya skärpta återvinningsmål som även tar hänsyn till de nya EU-reglerna på området. måste insamlingssystemen fungera var man än bor i landet och kostnaderna för dem vara rimliga. Mål och krav ska stärka miljönytta, teknikutveckling, jobb och svensk konkurrenskraft. höjdes materialåtervinningsmålen för vissa förpackningar. visar uppföljningar att återvinningsgraden för vissa produkter till och med har minskat . Detta måste uppmärksammas mer så att utvecklingen faktiskt går åt rätt håll. anser vidare att producentansvaret bör omfatta fler områden såsom batterier och hemelektronik och välkomnar därför den utredning om ett pantsystem för ”småelektronik” som har tillsatts. Vi menar dock att det bör utredas huruvida det är optimalt att producentansvaret tillämpas strikt på produkt men inte på material. Vi menar vidare att det är viktigt att se över effekten av de dubbla styrmedel som finns, såsom då producentansvar och skatt belastar samma produkter. I slänger vi i genomsnitt kläder i soporna per person och år. Redan nu har klädbranschen tagit egna initiativ till insamling av textilier och avlagda kläder. Dock konstaterade en utredning från att sådan insamling kunde vara olaglig, eftersom kläderna räknas som hushållsavfall och kommunerna därmed har insamlingsansvar för dem. Regeringen har tillsatt en utredning som ska utreda möjligheten att införa ett producentansvar för textilier som ska redovisas . välkomnar utredningen men påminner om att ett införande av producentansvar för textilier inte får försvåra återbruk eller sätta käppar i hjulet för den omfattande secondhandverksamhet som bedrivs av företagare och ideella organisationer och som därmed redan bidrar till återanvändning av exempelvis kläder. Det är många aktörer som önskar ett tydligare ansvar och en infrastruktur för insamling av textilier. Flera spännande och vissa långt framskridna projekt kring återvinning av textilier pekar på tillgången till råvara som det stora problemet. Inte minst skogsbolaget som arbetar för att återvinna fiber med ursprung från blandmaterial och därmed möjliggöra cirkulära flöden inom mode- och textilbranschen kan vittna om detta. Utredningen om kemikalieskatt på mode som har presenterats är på remiss. Det är anmärkningsvärt att regeringen vill införa ytterligare en nationell och fiskal skatt som kommer att drabba svenska företag trots att desamma jobbar för ökad hållbarhet. I synnerhet som utredningen pekar på att 80–av de kläder och skor som säljs i inte innehåller de farliga kemikalier som man vill komma åt och att dessutom delar av marknaden för secondhand kommer att omfattas. Återbruk är en av de viktigaste åtgärderna för att minska miljö- och klimatpåverkan. Vi beklagar den trångsynthet som utredningsdirektiven speglar då utredningen inte har fått föreslå andra åtgärder än just en skatt. Utredningsdirektiv borde i större utsträckning identifiera det problem som ska lösas men hålla öppet för vilken åtgärd som lämpar sig bäst. En annan produkt som omfattas av producentansvar är gummidäck. Aktörerna har valt att samla ansvaret hos det icke vinstdrivande företaget som får en avgift för de volymer däck som anslutna företag sätter på marknaden. återvinns däck genom företagets försorg, vilket motsvarar av den volym som rapporterats som satt på den svenska marknaden under producentansvaret. Det innebär att företaget tar ett mycket större ansvar än ”nödvändigt”. För att upprätthålla tilliten till systemet med producentansvar måste mer därför göras för att säkerställa att det är robust, träffsäkert och effektivt. Då det gäller andra produkter med producentansvar står det i myndighetens regleringsbrev att de ska följas upp . Det gäller dock inte alla aktörer som är involverade i att sätta däck på marknaden, vilket säkerligen har bidragit till den stora omfattningen av ”friåkare” som inte tar sitt producentansvar och gör rätt för sig. Då däckbranschens förordning även saknar sanktionsmöjligheter bör det införas , anser . Glädjande nog läggs inga däck på deponi, men andelen återvunna däck som exporteras för förbränning i cementindustri i och har ökat. Detta är en illavarslande utveckling som måste följas noggrant, då den bryter mot ambitionen om ökad materialåtervinning som en del av ett resurseffektivt samhälle. har i uppdrag att arbeta med end of waste-kriterier, men det gäller inte däck, något som flera andra EU-länder har gjort. Ytterligare en principiell fråga med exempel hämtat från däckbranschen är då branscherna tar eget ansvar och finansierar forskning för att utveckla innovativa metoder, med syftet att skapa miljönytta och ökad återanvändbarhet av kasserade produkter. Gummigranulaten som bland annat används på konstgräsplaner är ett resultat av detta, men även att använda gummiklipp för att rena vatten. Under förutsättning att dessa metoder är evidensbaserade och miljösäkra bör den ansvariga myndigheten uppdatera sin information utifrån det kunskapsläge som faktiskt råder – en miss som annars kan påverka bland annat Echas bedömningar av produkters användning. Med tanke på den stora mängd av till exempel däck som kasseras är det viktigt att våra miljömyndigheter inte motverkar aktuell kunskap utan tvärtom stöttar forskning och innovation för nya användningsområden. Regeringen bör därför driva dessa frågor såväl inom EU som globalt. I finns ett system som kallas . Det är till för att möjliggöra innovativa åtgärder inom cirkulär ekonomi där föreskrifter och förordningar annars kan kullkasta möjligheten till nytänkande. anser att svenska myndigheter bör studera det holländska initiativet för att se om det vore bra att införa också i vårt land. Återanvändning och återvinning används ibland som synonyma begrepp trots att de får mycket olika konsekvenser för produktslagen ifråga. Enligt avfallstrappan är det andra steget återanvändning, men det gynnas . belastas till exempel elektronikprodukter som repareras för återbruk med samma skatt som finns på nytillverkade produkter. Detta är förvånansvärt. Tvärtom leder det till förtida skrotning av fungerande produkter och belastar miljön negativt. Dessutom har ju dessa produkter redan belastats med skatt en gång och återbruket sparar mycket utsläpp av koldioxid. En utredning visar till exempel att en återanvänd datorskärm sparar i genomsnitt koldioxid. diskuteras alltmer vikten av att bygga in krav på att produkter ska kunna återanvändas och repareras. Därför blir det märkligt att kemikalieskatten även tas ut på begagnade produkter. anser därför att det bör utredas huruvida kemikalieskatten ska tas bort på begagnade produkter.