mot · H8022027 · 2020-10-05 00:00:00 — Kommunerna ansvarar för hur nattpersonalen organiseras varför bemanningen också kan se olika ut i olika kommuner. Den boende ska kunna vara säker på att det finns personal till hands då man behöver den, oavsett i vilken kommun man bor. Medicinsk utrustning på äldreboenden Ädelreformen genomfördes för att förbättra omsorgen och vården för våra äldre och för att se hela människan. Tanken var god men innebär att det inte är samma huvudman för de olika insatserna vilket ändå krånglar till det som skulle förenklas. Syftet med reformen har därmed inte uppnåtts. Omställningen till dagens kommunalt styrda äldreomsorg har inneburit att adekvat medicinsk kompetens inom äldreomsorgen förlorats. anser att rätt utbildad och kompetent personal samt medicinsk utrustning såsom syrgas, dropp och intravenös antibiotikabehandling ska finnas tillgängliga på äldreboenden. Medicinska behandlingar på äldreboendet ska ordineras av en läkare. Den äldre ska sedan få stöd av sjuksköterska på äldreboendet för att kunna tillgodogöra sig behandlingen. Det finns dock ett mycket begränsat antal personer på äldreboenden som har kompetens och utbildning i att sätta exempelvis dropp eller utföra annan medicinsk vård. Det finns därmed ett stort behov av att utöka antalet sjuksköterskor på äldreboenden. Kommunerna som huvudman har misslyckats med att bedriva verksamheten tillfredsställande. kan läkare till och med ta ett beslut, exempelvis om att sätta in palliativ vård, över telefonen och utan att ens ha träffat individen. förespråkar införandet av platsknuten läkare, det vill säga en läkare som ansvarar för och har kontakt med samtliga äldre på det särskilda boendet. Brandskydd i särskilda boenden MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, har ett regeringsuppdrag om en nollvision, där ingen ska omkomma eller skadas allvarligt till följd av bränder i . Som delmål i visionen finns det att minska antalet omkomna till 80 personer . 2019 omkom 80 personer och lika många har dött . Äldre är kraftigt överrepresenterade i statistiken då av de omkomna var . Många har varit ensamma i bostaden när branden startat och har inte själva kunnat släcka branden eller ta sig ur bostaden. Det brinner inte oftare hos personer men de drabbas hårdare eftersom de inte klarar av att släcka eller utrymma på egen hand på grund av fysisk eller psykisk funktionsnedsättning. Gruppen är också extra utsatt av andra riskfaktorer som demens, alkohol, rökning och inte minst medicinering där trötthet kan vara en av biverkningarna. anser att det behövs fler åtgärder för att MSB:s nollvision ska uppfyllas. Ett individanpassat brandskydd förebygger brand och olycka. En biståndshandläggare inom varje kommun bedömer riskfaktorer och tillsätter åtgärder vid behov för enskilda personer som har insatser utifrån LSS och socialtjänstlagen. Det kan vara åtgärder såsom spisvakter eller mobilt automatiskt sprinklersystem. Detta förebygger att människor som är oförmögna att själva utrymma omkommer eller skadas allvarligt till följd av brand. trädde ändrade byggregler i kraft där det ingår krav på sprinkler på sjukhus och i särskilda boenden. Reglerna gäller dock endast vid nybyggnad och vid ändring eller ombyggnad men det finns inga krav på att installera sprinkler i redan befintliga boenden. Reglerna ska omfatta alla särskilda boenden. I länder som , , och är det obligatoriskt att installera släckningssystem på äldreboenden. anser att MSB ska ansvara för att meddela föreskrifter om brandskydd i särskilda boenden. Det finns forskning, bland annat från Vårdhundskolan, som visar att djur kan medföra positiva hälsoeffekter och öka de äldres livskvalitet. Djurens närhet påverkar både psykiska, fysiska och sociala funktioner positivt. Undersökningar visar också att äldre personer som har djur äter färre läkemedel samt har en bättre egenvård. Trots kunskapen om att äldre människor mår bättre av att umgås med djur är det oftast inte tillåtet att ta med sitt sällskapsdjur vid flytt till ett äldreboende. Endast ett fåtal äldreboenden i landet erbjuder denna möjlighet vilket inte är tillfredsställande. Därför måste tillgången till kategoriboende med husdjursprofil öka. I ett tiotal länder, däribland , har man byggt en form av demensbyar för att ge de boende en trygg och meningsfull vardag. Demensbyarna finns inom ett avgränsat område där det, förutom demensboendet, även finns faciliteter såsom exempelvis butiker, frisör, pub, bibliotek och dylikt. Man kan beskriva det som en inhägnad stadsdel i miniformat. Demensbyn ska förutom diverse kommersiell verksamhet även erbjuda en god utomhusmiljö med fina promenadstråk i en harmonisk miljö. En vacker natur är som balsam för själen och kan hjälpa den demenssjuke att finna lugn. Demensbyar har byggts på ett antal orter vilket är mycket positivt, då omsorgen av dementa behöver utvecklas i . Det är dock viktigt att de demenssjuka inte stigmatiseras. menar dock att man även måste ta hänsyn till att många demenssjuka inte kan bo i demensbyar, utan de kommer fortsätta att vistas i samhället. Då är det viktigt att det fortfarande finns personal, kompetens och resurser för att kunna erbjuda en god demensvård även utanför demensbyarna. vill verka för att man på fler håll i landet ser över om fler demensbyar kan byggas. Nyckelfri hemtjänst och digitalisering Allt fler rapporter presenteras, till exempel Brås rapport ”Brott mot äldre”, som tar upp äldre som råkat ut för stölder, rån och överfall i sina egna hem. För att säkerställa äldre människors trygghet bör staten möjliggöra att kommuner kan installera någon form av nyckelfria lås. Nyckelfri hemtjänst fungerar genom att hemtjänstpersonalen vid ankomst till brukaren verifierar sin identitet över blåtand mellan mobiltelefonen och låsenheten, vilket låser upp låset. Administrationen av behörigheter och uppdatering av programvaran hanteras centralt till alla mobila enheter. Inloggning i mobiltelefonen sker med användarnamn och personlig kod. Det som avgör vilka dörrar personalen är behörig att öppna styrs av de personliga inloggningsuppgifterna. Samma mobiltelefon kan därför användas av olika personer under olika arbetspass. Ett sådant system förhindrar att obehöriga kan ta sig in i lägenheten genom att falskt utge sig för att vara anställda i . Digitala nycklar medför en enkel hantering för personalen, hög säkerhet och ökad trygghet för brukaren då vanliga låsnycklar ej kan komma i oönskad cirkulation. Tryggheten för den som behöver nyttja hemtjänst ska prioriteras. För att se att det är rätt person som loggar in ska dennes bild och namn också visas på en bildskärm som den boende har lättillgänglig. Om något är felaktigt i inloggningen ska ett larm till larmtjänsten automatiskt utlösas. Skärmen kan också informera om exempelvis dag och datum samt vad som står på schemat just såsom exempelvis städning, lunch eller promenad. Detta innebär att alla som har hemtjänst automatiskt behöver ett larm. Detta ska inte den äldre själv stå för, utan betalningsansvaret ska ligga på kommunen. Detta kan finansieras genom statens allmänna statsbidrag. Nyckelfri hemtjänst och digitalisering är ett steg mot en professionell och trygg hemtjänst. Digitalisering av vissa sysslor kan vara till stor nytta för brukaren, exempelvis genom en nattkamera så personalen inte behöver störa nattsömnen genom att fysiskt gå in i rummet och titta till och kanske störa den som förhoppningsvis sover gott. Larmmattor som löser ut om brukaren nuddar dem är också ett bra hjälpmedel som ger direkt hjälp av personalen som genom dessa har god uppsikt. Detta kan finansieras genom statens allmänna statsbidrag. I dagens samhälle blir allt fler samhällstjänster digitala och andra alternativ erbjuds . Äldre som saknar kunskap om och praktisk erfarenhet av internet riskerar då att stängas ute från många delar av samhället. lever drygt 400 000 personer i digitalt utanförskap. Äldre personer med en kognitiv sjukdom, exempelvis demens, riskerar att hamna i utanförskap i ännu högre grad, anger . Lämplig myndighet bör få i uppdrag att följa upp i vilken utsträckning kommunernas stöd i form av dagverksamhet och sociala mötesplatser kan minska äldre personers ensamhet och att utforma vägledning för kommunerna i arbetet för att minska äldre personers ensamhet och motverka digitalt utanförskap. Psykisk ohälsa bland äldre lider av alla äldre personer av psykisk ohälsa. Enligt ”Lägesrapport för vård och omsorg om äldre 2019” är av alla svenskar eller äldre i riskzonen , vilket gör psykisk ohälsa till en av våra största folksjukdomar. Äldre personer som lider av psykisk ohälsa finns framförallt inom primärvården och äldreomsorgen och saknar tillgång till specialistpsykiatrins kompetens. Psykisk ohälsa hos äldre personer, som inte sällan har flera andra sjukdomar , kan vara svårt att upptäcka. Sjukdomsbilden hos äldre är ofta annorlunda än hos yngre. har de äldre mer diffusa symtom och risken är därför större att en psykiatrisk diagnos förbises. Bland äldre personer som begått självmord har åtminstone sökt sjukvård en månad före dödsfallet och mer än var tredje enligt ”Det är inte alltid som man tror”. Suicidtalen är högst för män och är drygt vanligare än hos kvinnor. Enligt forskningsstudier kommer var fjärde person att drabbas av psykisk ohälsa efter ; vanligast är depression och ångestsyndrom. Depression är lika vanligt bland äldre som demens, men mer outforskat, menar . För att utveckla det psykiatriska stödet till äldre personer med psykisk ohälsa är det viktigt att primärvården har tillgång till specialistpsykiatrins kompetens. En viktig del av en människas välbefinnande är att få känna meningsfullhet. Det handlar om att skapa förutsättningar för det som ger livsmod, livsglädje och en känsla av sammanhang. Äldre som besväras av ensamhet känner sig sjukare och tröttare och äter fler mediciner vilket leder till ett ökat vårdbehov. Enligt Hjärt-Lungfonden innebär ensamhet en kronisk stress som ger fysiska uttryck såsom att matlusten minskar och kan leda till undernäring som risken för kärlkramp, hjärtinfarkt och stroke ökar. Det är viktigt att ta krafttag mot den skadliga ensamheten och väga in detta när olika politiska beslut ska tas. har utformat en strategi mot ensamhet och utsett en ensamhetsminister. Det belyser hur stort och allvarligt problemet med ensamhet är. Vi måste genomföra en förändring av hur man ser på individualismen och de sociala nätverkens betydelse. Synen på familjens starka roll och gemenskap i sammanhanget ska inte förringas utan istället lyftas upp i debatten. Den ofrivilliga ensamheten är ett samhällsproblem som ska hanteras som ett sådant; ansvaret ska inte ligga på den enskilde. uppger att bland äldre personer med äldreomsorg besväras av ensamhet, varav ibland och ofta. Äldres sociala behov behöver därför uppmärksammas i större utsträckning, då samvaro med andra höjer livskvaliteten. Därför anser vi att en äldreminister borde återinföras. Insatser mot våld mot äldre har äldre människors situation kommit att uppmärksammas allt mer. antog en resolution som konkretiserade äldre personers rättigheter. Våld mot äldre är aldrig acceptabelt och måste tas på största allvar. I flera studier ser man att förövarna är en partner, vuxna barn (inklusive ingifta), släktingar, medicinsk personal men även till exempel grannar. Forskning visar också att äldre underrapporterar sin våldsutsatthet, vilket gör att det kan vara svårupptäckt. Ekonomiska faktorer kan försvåra uppbrottet från en relation med en våldsutövande partner. Det kan också vara försvårande omständigheter som att man är beroende av förövaren för till exempel vård. I vissa fall kan förövaren tvärtom också vara den som är beroende av omvårdnad och även detta kan försvåra för de utsatta att bryta upp från relationen enligt forskning från för kvinnofrid (NCK) 2018. I har det uppmärksammats att det finns en bristande kunskap om våld i nära relationer inom äldreomsorgen. När studier kring våld i nära relationer genomförs i kommuner ingår sällan äldreomsorgen vilket vi menar att den ska. Ett stort behov av forskning om våld mot äldre kvinnor finns, speciellt forskning om våld mot äldre kvinnor som lever i samkönade relationer eller som har utländsk bakgrund. Våld mot äldre kan förebyggas genom att ge information till äldre personer om deras rätt till olika former av stöd och hjälp. Kunskapen om våldsbrott mot äldre bör ökas genom riktade utbildningar i ämnet. Tyvärr inträffar det att personal utövar olika typer av våld mot äldre människor som befinner sig i en utsatt situation. Det är viktigt att utöka kraven på kontroller av belastningsregistret, så att de sker kontinuerligt och omfattar anställda, praktiserande och studerande inom äldreomsorgen, för att i så stor utsträckning som möjligt förhindra att personer dömda för våldsbrott arbetar inom äldreomsorgen. Studier visar att äldre oftare bär på en oro för att utsättas för brott. Detta är allvarligt, eftersom känslan av otrygghet kan ha stor inverkan på hur de upplever och lever i sin vardag. Känslan av otrygghet kan leda till begränsningar, exempelvis att den äldre undviker att vistas utomhus, och man kan därför medvetet undvika vissa situationer, vilket kan leda till sämre livskvalitet enligt . Det bör tas fram en nationell strategi för att i högre grad öka tryggheten samt förebygga, upptäcka och hantera våld mot äldre. Fallolyckor skapar stort lidande för de äldre, som ofta skadas svårt. Nästan så många avlider på grund av fallskador jämfört med antalet omkomna i trafiken. I genomsnitt kommer var tredje person att råka ut för en fallolycka. Statistik visar att ungefär 8 av 10 som faller och skadar sig är personer och kvinnor drabbas i högre utsträckning. Det beror dels på kvinnors längre medellivslängd, dels på att kvinnor oftare drabbas av benskörhet än män. Försämrad muskulatur och balans, sämre syn, sjukdomar och mediciner som följer med stigande ålder är också riskfaktorer för fall. Fallolyckor är därmed en stor utmaning att hantera för vård och omsorg. Bruk av vissa läkemedel kan vara en bidragande orsak till fall och fallskador bland äldre. Balansen kan därmed försämras. Bland riskläkemedel finns framförallt läkemedel mot oro, sömnsvårigheter, depression och vanföreställningar. En del blodtryckssänkande läkemedel kan också försämra balansen. Risken för att falla skapar rädsla och det hindrar många från att gå ut och röra på sig. Konsekvensen blir ökad isolering, försämrad fysisk prestationsförmåga och ett påskyndat åldrande. Men med förebyggande insatser kan många fallolyckor förhindras. Möbler, i första hand mattor, sängar och stolar, är föremål som oftast anges som utlösande faktorer eller orsak till olyckshändelsen. Förebyggande arbete och utveckling av produkter kan leda fram till bättre placering och utformning av dessa för att minska antalet olyckor. Golv och trappor är ofta också en utlösande faktor för att falla. Vattenpölar på golven anges ofta som en enskild orsak. Det borde vara möjligt att utveckla nya typer av golv med högre energiupptagande förmåga som skulle kunna läggas in i olika boendeformer, till exempel i särskilt boende. En stor del av fallolyckorna sker utomhus varför det är viktigt att i det skadeförebyggande arbetet även fokusera på denna miljö. Utomhus är underlaget, ofta i form av is och snö, orsak till många olyckshändelser. Att spara pengar genom att vänta med snö- och halkbekämpning är ur ett samhälleligt perspektiv förkastligt och enbart ett sätt att flytta kostnader från ett kostnadsställe till ett annat. Enbart en vanlig höftledsfraktur kostar samhället en kvarts miljon. Användandet av halkskydd bör därför uppmuntras. Goda exempel finns där kommuner kostnadsfritt erbjuder invånare halkskydd. Avgiftsfritt pneumokockvaccin för äldre (65+) Pneumokocker kan orsaka bland annat lunginflammation och rekommenderar att personer ska erbjudas vaccination. Vissa regioner erbjuder gratis vaccin medan det i andra kan kosta . Vi anser att det ska vara jämlikt för alla äldre i landet och ingen ska behöva avstå på grund av kostnadsskäl. Undernäring är ett vanligt problem i , framför allt bland äldre. hade de inom kommunen som registrerades i undersökningen i snitt 60 procents risk för undernäring. Snittet i regionerna låg på . Detta är inte acceptabelt. Det bör vara en självklarhet att även få avnjuta nylagad, välsmakande och näringsrik mat. Matens kvalitet och tillagningssätt har stor betydelse för de äldres välbefinnande och hälsa. Smakerna förändras ofta genom livet och aptiten kan försämras. Medicinering kan också leda till att aptiten försämras vilket därmed kan innebära en risk för undernäring. Det får inte gå mellan måltiderna vilket kan bli ett stort problem under exempelvis nattfastan. Den äldre går ofta till sängs tidigt för att personalen ska hinna med att lägga alla innan nattpersonalen tar vid. Därför kan det bli alldeles för många timmars nattfasta. anser att fastan inte ska överskrida . Utbildade kockar och kokerskor med rätt kunskap om livsmedel ska ansvara för inköp av råvaror och tillagning av maten på äldreboenden. Omvårdnadspersonalen på särskilda boenden är ofta stressad för att arbetsbördan med att både ge omsorg och tillaga alla måltider är för stor. Kunskap om näringsämnen och livsmedel kan också saknas. Inom ska de äldre erbjudas nylagad mat i hemmet likväl som de kan välja att få en matlåda levererad till sig. Samverkan mellan skolor och äldreboenden där maten kan tillagas i skolan och levereras till äldreboendet är ytterligare ett positivt förslag. Erbjudande om att äta i skolmatbespisningen ska också finnas. Äldre människor är olika och har givetvis olika behov och som ska bemötas på bästa sätt. Detta måltidslyft, som kan finansieras genom statens allmänna statsbidrag, säkerställer att äldres måltider i likhet med skolbarnens skall uppfylla vissa grundkrav gällande näringsinnehåll och kvalitet. har en välfungerande förebyggande verksamhet när det gäller mödra- och barnhälsovård. Detta har inneburit att hälsan förbättrats för småbarn och deras mödrar och det har gett oss världens lägsta mödra- och spädbarnsdödlighet. När det gäller de äldre ses ofta exempel på problem som hade kunnat förhindras om det förebyggande arbetet hade varit effektivare. På flera håll i har ett liknande system som mödra- och barnavårdscentralerna, så kallade äldrevårdscentraler, införts, och det har lett till en effektivisering av vården som därefter givit stora hälsovinster för en stor del av befolkningen. Fler regioner bör satsa på de äldre och införa äldrevårdscentraler. Snabbspår för att minska belastningen på akuten Äldre patienter spenderar på akutmottagningen än yngre patienter. Hälften av besöken för patienter i åldern 80 eller äldre var och , vilket var längre än för patienter i åldern 19–. För dessa patienter (eller äldre) varade vart tionde besök längre än åtta och , visar en rapport från . Väntetid till läkarbedömning varierar också stort mellan olika akutmottagningar. All forskning visar på att akuten är det absolut sämsta stället för äldre multisjuka att vara på – de behöver lugn och ro och få vård snabbt. Därför måste det akuta omhändertagandet av äldre personer förändras och förbättras. Ett särskilt snabbspår på akuten skulle ge de äldre patienterna rätt specialistvård snabbare, som trycket på akutmottagningen skulle minska. Avgiftsfri slutenvård för personer Alla regioner ska kunna erbjuda kostnadsfri slutenvård till personer som är eller äldre. är kostnaden för slutenvård för patienter olika i olika regioner. Som mest kan man få betala /dygn när man är inlagd på sjukhus och behandlas inom slutenvården. Det är orimligt att man som gammal ska behöva betala som man tillbringar på sjukhus. Det är dessutom orättvist att kostnaden för inläggning på sjukhus varierar över landet. För att måna om de äldre är det viktigt att säkerställa att de slipper betala för den tid som de är inlagda på sjukhus eller inom vården. Tandvård är en komplex vårdform varför det är än viktigare att patientens ställning i tandvården tydliggörs och att vårdgivare och behandlare i tandvården får ett tydligt ansvar gentemot patienten – i synnerhet när det gäller information, delaktighet, samtycke, val av behandlingsalternativ, rätten till förnyad medicinsk bedömning samt möjligheten att lämna synpunkter och klagomål. Även ifall tandvården skiljer sig från övriga sjukvården – genom finansiering, organisation och styrning – så ser vi munnen som en del av kroppen som är fallet . Det ekonomiska bidraget i tandvårdsstödet består bland annat av ett högkostnadsskydd, som ger avdrag på priset när de så kallade referenspriserna i tandvården är högre än . Syftet med detta är att patienter med stora tandvårdsbehov och låga inkomster ska kunna få den tandvård de är i behov av. vill sänka högkostnadsskyddet till ytterligare . En ersättningsperiod gäller från att behandlingen börjar; vi vill istället förlänga ersättningsperioden . [2] Det menar vi skulle gynna personer som inte har råd att gå till tandläkaren, inte minst många av våra äldre. Erbjud mammografi till kvinnor Bröstcancer är kvinnans vanligaste cancersjukdom – cirka 20 kvinnor insjuknar . Sjukdomen drabbar framför allt medelålders och äldre. Chansen att bli botad från bröstcancer har ökat , och det beror främst på att allt fler fall upptäcks tidigt och att behandlingsmetoderna blivit bättre. kallas 1 050 000 kvinnor mellan i till mammografiundersökning. 850 000 () screenas. Cirka 8 000 kvinnor diagnostiseras med bröstcancer och hos har tumören upptäckts i mammografi. Cancerfonden påpekar att cancer även drabbar kvinnor men att dessa kvinnor inte erbjuds mammografi. För att öka även äldre kvinnors deltagande i mammografi är det självklart att kvinnor ska få genomgå kostnadsfri screening för att upptäcka bröstcancer. Det bör bli obligatoriskt att erbjuda mammografi till kvinnor som är . Prostatacancer är vanligaste cancersjukdom och drabbar omkring 10 000 män varav ungefär hälften är . Om man konstaterar en prostatacancer hos patienten kan behandling tyvärr dröja då väntetiden på att få behandling i kan vara lång. Prostatacancern kan behandlas med kirurgi, strålning, hormoner och cytostatika. kombineras olika behandlingar. Ytterligare behandlingsmöjlighet finns , en så kallad stereotaktisk strålbehandlingsform som ges intravenöst via dropp. En privat klinik i är första med radioisotopbehandling – en ny radioaktiv läkemedelsbehandling vid spridd prostatacancer. Behandlingen är särskilt till för äldre prostatapatienter vars cancer framskrider, men som kan ges cytostatikabehandling på grund av dess negativa effekter. Prostatacancer kan sprida sig till lymfkörtlar, skelett, lever och lungor. Läkemedlet söker sig till prostatacancercellerna oavsett var de finns. Det gör det möjligt att strålbehandla cancercellerna oavsett var i kroppen de återfinns. Kliniken tar bland annat emot svenska prostatapatienter som har behandlats där sedan starten . Där finns svensktalande personal och patienten får ett eget vårdteam. Det är ingen väntetid och behandlingen kan påbörjas inom . Det är som beslutar om man har rätt till önskad vård utomlands samt vilken summa som godkänns. Beloppet som eventuellt godkänns får inte överstiga vad vården skulle ha kostat i . Privatkliniken vill dock ha förskottsbetalning och patienten får därmed själv stå för vårdkostnaden för att sedan begära in den i efterhand, då handläggningstiden hos är cirka . Vi anser att maxtiden för att få ett förhandstillstånd ska sänkas , och vid allvarliga diagnoser , i stället för dagens 3 månader. För att uppnå en lyckad behandling krävs tidiga insatser. Därför måste vården kontinuerligt arbeta med att upptäcka och identifiera sjukdomar . De svenska satsningarna på regelbundna kallelser till mammografi och cellprovtagningar har lett till en minskad dödlighet i bröstcancer och livmoderhalscancer, och därför ska dessa typer av screeningåtgärder, där symptomfria individer undersöks i förebyggande syfte, utökas.