mot · H8023793 · 2020-12-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:58 Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betyg ska ges i årskurs 3 i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidigare betyg ska införas nationellt i samtliga grundskolor och tillkännager detta för regeringen. Under regeringsåren –2014 gjorde alliansregeringen förändringar av den svenska skolan. Det handlar om förbättringar av lärarnas kompetensutveckling och ett nytt karriärtjänstsystem för lärarna. prioriterades renodlade kunskapsreformer för att stärka skolans kunskapsuppdrag, exempelvis nya läroplaner, bättre kunskapsuppföljning genom att tidigarelägga de nationella proven till årskurs 3 i lågstadiet och betyg från årskurs 6. När betygen tidigare gavs från åttonde klass kände många elever en stress att höja sina betyg, men också osäkerhet kring hur betygsättning fungerar eftersom man aldrig varit med om det tidigare. Sedan betygen flyttades ned till årskurs 6 har utvärderat reformen. Utvärderingen slår fast att det har blivit ett större fokus på elevernas kunskapsutveckling, och åtta av tio elever uppger att man jobbar hårdare i skolan. Detta visar att reformen fick avsedd effekt. Därför ska betygen flyttas till årskurs 3, vilket också är det år då eleverna gör nationella prov och har tydliga kunskapskrav. Det gör betygen till ett mer naturligt och självklart inslag i skolan som det ger elever, föräldrar, lärare och rektorer en större tydlighet kring hur väl undervisningen fungerar och vilket stöd eleverna behöver för att stärka sina kunskaper. menar att ett robust skolsystem ska vara transparent, förutsägbart och hållbart . Därför ser vi, likt i dess remissvar, ett antal problem med regeringens förslag. För det första anser vi att kunskapsuppföljning har en sådan central roll att den bör gå att följa upp nationellt. Därför menar vi att det är olyckligt att regeringen dels gör reformen frivillig för skolor att ta del av, dels delegerar beslutet om tidigare betyg till rektor. Detta riskerar inte bara att försvåra den nationella kunskapsuppföljningen utan försvårar även skolhuvudmännens styrning och ansvar för att stärka det systematiska kvalitetsarbetet. Därmed instämmer i flera remissinstansers invändningar mot förslaget att delegera beslutet till rektor, däribland , Skolinspektionen och Kommuner och Regioner. För det andra bortser regeringen från att många skolor dras med en hög personalomsättning och täta rektorsbyten. Ny statistik från visar att tre av tio rektorer lämnar sitt jobb , och har åtta av tio rektorer lämnat sitt jobb. Vid rektorsbyten anser regeringen att varje ny rektor har rätt att ompröva beslut om tidigare betyg. Detta menar vi inte skapar långsiktigt hållbara förutsättningar för vare sig lärare eller elever. I stället riskerar förslaget att leda till ryckighet och kortsiktighet. Vi menar i stället att de första betygen bör ges i årskurs 3 och att det bör gälla samtliga grundskolor i . Införandet bör ske på ett sådant sätt som gör reformen utvärderingsbar, exempelvis genom ett stegvist införande som säkerställer kontrollgrupper. För är det en självklarhet att välmående elever och höjda kunskapsresultat går hand i hand. Därför är det av största vikt att skolans och huvudmannens samlade professioner, inte minst elevhälsan, skapar en sund kultur kring betygen och arbetar förebyggande mot stress och psykisk ohälsa. I kommittémotion ”Trygghet och arbetsro för skolans medarbetare och elever” lämnar vi för denna fråga flera relevanta förslag om hur tillgängligheten till elevhälsan kan öka och utgå mer från elevernas behov. Huvudmannen ska också enligt skollagens bestämmelser säkerställa att extra anpassningar och särskilt stöd sätts in när eleven behöver det. Noria Manouchi (M)