ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802886 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplanen studera förutsättningarna för ökad godstågskapacitet över och tillkännager detta för regeringen. startar anläggningen av Fehmarn bält-förbindelsen mellan och . Förbindelsen förväntas öppna 2029 och inkluderar två tunnlar – en för bilar och en för tåg. Fehmarn bält-förbindelsen kommer att skapa helt nya möjligheter för tågtrafiken och kommer knyta närmare kontinenten. Till exempel kommer restiden mellan och bli endast med Fehmarn bält-förbindelsen mot . Fehmarn bält-förbindelsen förbättrar också möjligheten för svenskt näringsliv att exportera och importera gods på långa och tunga tåg, vilket är viktigt för att minska klimatutsläppen från transporterna. Beräkningar visar att godstågstrafiken kommer att öka när Fehmarn bält-förbindelsen öppnar. Största delen av godstågen är svensk export och import och ska därför vidare till via . kommer inte ha kapacitet till denna ökning i godstågstrafik och systemet blir sårbart med bara en passage för godståg över . Kapaciteten för godståg över måste därför öka och det måste finnas alternativa passager över . som och förbereder för Fehmarn bält-förbindelsen pågår en förberedande studie av en ny fast förbindelse mellan och hos och danska motsvarigheten Vejdirektoratet. Studien har pågått och ska vara färdig . Studien inkluderar en vägförbindelse och en järnvägsförbindelse för persontåg, men en förbindelse till godståg ingår inte i studien. Godstågskapaciteten över behöver öka. En metro mellan och kan frigöra kapacitet på genom att hantera den omfattande pendlingstrafiken mellan de två största städerna i Greater . Ett ytterligare alternativ är en järnvägsförbindelse mellan och – kallad Europaspåret – för både regional-, fjärr- och godståg. En sådan lösning skulle öka järnvägskapaciteten över och minska koldioxidutsläppen med genom att öka kapaciteten för godståg. Förslag på Öresundsförbindelser som kan öka kapaciteten till godståg bör utredas av . Det är viktigt för både svenskt näringsliv och klimatomställningen att nya Öresundsförbindelser mellan och bidrar till att knyta ihop med kontinenten och ökar kapaciteten för både person- och godstransporter.
mot · H802887 · 2020-10-01 00:00:00 — Bostadstillägg vid sjuk- och aktivitetsersättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadstillägget vid sjuk- och aktivitetsersättning och tillkännager detta för regeringen. Bostadstillägget är till för att pensionärer och personer med sjukersättning eller aktivitetsersättning med låga inkomster ska ha ett bra boende och kunna leva på sin inkomst. Bostadstillägget har höjts för ålderspensionärer som kan få , beroende på ekonomisk situation och boendekostnad. För sammanboende blir det en lägre nivå per person. Som ensamstående kan man med sjukersättning eller aktivitetsersättning få i bostadstillägg, beroende på ekonomisk situation och boendekostnad. För sammanboende gäller en lägre nivå per person. Det betyder att en pensionär som mest kan få mer i bostadstillägg än en förtidspensionär. Hyrorna går stadigt upp, vilket gör att garantipensionärer, förtidspensionärer och sjukskrivna (med särskilt låga inkomster och höga boendekostnader) riskerar att få allt svårare att klara sina kostnader. Förutom en bostadspolitik för ökat byggande och rimliga hyror bör regeringen överväga att se över bostadstillägget för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. Det är mycket välbehövligt och glädjande att ålderspensionärer fått möjlighet till ett högre bostadstillägg, men förtidspensionärer är också en ekonomiskt utsatt grupp. En annan viktig fråga gäller behovet av information om att bostadstilläggen finns och hur man söker dem. Enligt en granskning av kan en fjärdedel av de berättigade ha missat sin rätt till stöd. Det motsvarar 129 000 ålderspensionärer och 40 000 med sjuk- och aktivitetsersättning som är berättigade till bostadstillägg men som inte sökt det. Mer än hälften av dessa personer tillhör den mest ekonomiskt utsatta delen av samhället.
mot · H802889 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om heltid som norm och tillkännager detta för regeringen. Bland de deltidsarbetande är en majoritet kvinnor. Många jobbar i offentlig sektor och inom handel, hotell och restaurang. Det är i kvinnligt dominerade yrken som deltid är utbrett eller till och med norm. I manligt dominerade yrken är heltid som regel norm. Med tanke på att löneläget generellt är lägre i kvinnodominerade yrken och att fler har osäkra anställningar så innebär deltid ett dubbelt problem ur försörjningssynpunkt. Ytterligare ett problem är delade turer, exempelvis inom äldreomsorgen. Den som har delade turer måste som regel gå upp , ha några oavlönade timmar och ändå komma hem efter sista arbetspasset. Är det en deltidstjänst så innebär det låg lön trots att man varit borta . Kvinnors låga löner ses som ett mindre problem av många arbetsgivare, eftersom deras män ofta har bättre lön. Men ingen ska behöva vara beroende av en partner för att kunna försörja sig och eventuella barn. Familjer ser dessutom olika ut och kan förändras . I många familjer är det mamman som är familjeförsörjare. Det finns dessutom också män som arbetar deltid och har låg lön. En del deltidsarbetslösa och visstidsanställda riskerar att få så låg inkomst att de känner sig tvingade att säga upp sig och leva på a‑kassa eller försörjningsstöd för att överleva ekonomiskt. Det rimmar illa med devisen att det alltid ska vara mer lönsamt att arbeta än att inte arbeta. Vi måste kräva att arbetsgivarna erbjuder sin personal heltid och en lön som går att leva på. Regeringen bör överväga behovet av åtgärder för att se till att heltid är norm på svensk arbetsmarknad.
mot · H802891 · 2020-10-01 00:00:00 — måste friges och det fria ordet värnas ställer sig bakom det som anförs i motionen om kampen för att få fri och vikten av att som nation står upp för det fria ordet och tillkännager detta för regeringen. är det den svensk-eritreanske journalisten fängslades i för att han använt sig av det fria ordet. kom det rapporter om att han är vid liv, men vi har ännu inte nått framgång i att få honom frisläppt. Det är vårt ansvar att han aldrig blir bortglömd. Han fängslades i för att han tillsammans med andra journalister och politiker förespråkade demokrati, yttrandefrihet och politiska rättigheter. Rätten att få uttrycka sin mening och kritisera politiker bör gälla alla oavsett var i världen man befinner sig. Att fängslas utan att ha ställts inför rätta är inte acceptabelt. Det är inte heller acceptabelt av humanitära och mänskliga skäl att svenska myndigheter eller internationella frivilligorganisationer förvägrats att besöka i fängelset. måste som land föra en principfast och konsekvent politik gentemot samtliga odemokratiska regimer. Pressfriheten är ofta det första en diktatur ger sig på. Journalister och författare måste få arbeta i det fria. Inte i någon officiell kontakt med regimen i eller med något av länderna på ska frågan om yttrandefrihet stå utanför dagordningen. Många är försöken att få honom frigiven utan att lyckas. måste nya tag tas och nya metoder prövas så att inte blir kvar i fängelset livet ut.
mot · H802892 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en ny viltmyndighet och undersöka möjligheten att denna förläggs till och tillkännager detta för regeringen. , 2013, föreslog i ett delbetänkande att en ny viltmyndighet bör inrättas (”– jakt och viltförvaltning i en ny tid”, SOU 2013:71). Utredaren utgick från att en framgångsrik viltförvaltning kräver en nystart och för att åstadkomma detta är det lämpligt att lyfta ut dessa frågor från och inrätta en särskild myndighet för jakt och viltförvaltning. Sedan utredningen presenterades har majoritet i tillkännagivande till regeringen ställt sig bakom förslaget om en särskild viltmyndighet. förklarade i full enighet att minst 10 000 statliga jobb ska omlokaliseras från till andra delar av landet . En del har också hänt men jakt- och viltförvaltningsfrågorna hanteras fortfarande av . är nationell myndighet med ansvar för jakt och viltförvaltning. Verket har varit framgångsrikt i arbetet med att återskapa goda bestånd av tidigare hotade arter. finns en utbredd kritik som går ut på att inte är tillräckligt drivande och att man inte förvaltar viltet på ett proaktivt och adaptivt sätt. Ett alltför ensidigt fokus har dessutom satts på rovdjur. Som exempel kan lyftas att gör egna tolkningar av gynnsam bevarandestatus av varg, som resulterat i att föryngring har styrts till renbetesområdet. Detta resulterar i olyckliga konsekvenser, där rennäringen drabbas mycket hårt och en majoritet av kalvarna dödas. uppträder nonchalant och negligerar att vår rennäring tar stor skada och dess existens sätts på spel. Noterbart är att vargstammens storlek mäkta överstiger de av fastställda ramarna på ett intervall på 170–270 individer. har vi 400–450. Framgångsrik viltförvaltning även när det gäller övriga rovdjur – björn, järv, lo och örn – belägger ytterligare ett behov av att flytta viltvårdsfrågorna till en ny myndighet. Denna bör förläggas till . Per Åsling (C)
mot · H802894 · 2020-10-01 00:00:00 — Ökat driftsbidrag till kommunala flygplatser med statligt upphandlad flygtrafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett ökat ekonomiskt driftsbidrag till kommunala flygplatser med statligt upphandlad flygtrafik och tillkännager detta för regeringen. I äger och driver det statliga bolaget de största och mest lönsamma flygplatserna i landet. Övriga flygplatser ägs av kommunerna med stöd av visst driftsbidrag från staten. De kommunala flygplatser som har statligt upphandlad flygtrafik har väldigt svårt att uppnå egen lönsamhet då de har få rörelser på sin flygplats och små möjligheter till inkomster. Trots detta har dessa flygplatser fått se driftsbidraget sänkas som både myndighetskrav och personalkostnader ökat. Många kommuner måste därför gå in med miljonstöd för att kunna hålla sin flygplats öppen. Det i sin tur är en sårbar länk i tillgängligheten till goda transporter i hela landet. , när den statligt upphandlade flygtrafiken med Nextjet avslutades med en konkurs, ökade kommunernas kostnader ytterligare med flera miljoner. Dessa inlandskommuner, som ofta har en ansträngd ekonomi, skulle snarare behöva lägga dessa pengar på skola, vård och omsorg. Frågan är hur länge de kommer att kunna hålla flygplatserna öppna. Det står nu allt mer klart att dessa små flygplatser är i akut behov av ökade driftsbidrag för att kunna säkerställa öppna flygplatser. Detta bör ges regeringen till känna. Per Schöldberg (C)
mot · H802895 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma lipödem genom forskning och vårdinsatser och tillkännager detta för regeringen. Lipödem är en sjukdom som drabbar kvinnor och ger ofta mycket svåra olidliga smärtor. Dessutom får personen stora problem att röra sig och inte ens kortare promenader kan utföras. Det är en grym sjukdom och dessvärre är det en osynliggjord grupp som lider, i det tysta. Vi diskuterar vård men finns ingen bra vård att få. Lipödem är en kronisk sjukdom som drabbar 10–av världens kvinnor. Den har någon typ av hormonell orsak, den är ärftlig och den utvecklas vid stora hormonella förändringar under puberteten eller vid graviditet och klimakteriet. Ytterst få män drabbas av sjukdomen. Vid sjukdomens utbrott ökar kroppens fettceller i storlek och patienten ökar i omfång på framförallt höfter, lår och skinkor. Det finns tre stadier man pratar om och fem olika typer. Hur sjukdomen påverkar individen och hur utvecklingen sker är olika. De drabbade områdena blir därför tunga, då dom till skillnad från frisk vävnad är fyllda med vätska. Dessutom finns en ständigt pågående inflammation i fettvävnaden. För många skapar sjukdomen skamkänslor och det kan i sin tur ge stora psykiska problem. Det gäller inte minst då den debuterar i tonåren och kan innebära mycket stora problem. Bantningsförsök kan leda till ätstörningar. Man kan behandlas och sjukdomsförloppet kan hejdas, men då gäller ju tidigare, desto bättre. Men då detta är en skammens sjukdom söker man inte hjälp. Det finns dålig kunskap om sjukdomen vilket innebär att forskning och utveckling av vård är bristfällig. Det behöver sannerligen ändras. Sjukdomen är osynlig, och regionerna hanterar detta olika. Det stora problemet i närtid är att detta uppenbara sjukdomstillstånd inte ingår i det vanliga sjuksystemet. Patienterna betalar allting själva. Med hänvisning till ovanstående är det ytterst angeläget att samhället medverkar till att uppmärksamma sjukdomen och att bidra till forskning och utveckling av vård, för dessa kvinnor har väntat nog och har betalat tillräckligt från egen plånbok.
mot · H802896 · 2020-10-01 00:00:00 — Personliga skydd i vården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personal inom sjukvården ska ha ett personligt skydd och tillkännager detta för regeringen. Det finns tydliga lagar för vilka skydd som ska användas i byggbranschen. Men inte i sjukvården. behövs en lag för personligt skydd i sjukvården. Den ska precisera vad varje individ ska använda som personligt skydd i sjukvårdens utsatta miljöer. Varje enskild individs liv, såväl kvinnors som mäns, är precis lika mycket värt. Vi måste vidta en ändring i arbetsmiljölagen som innebär att man inte får jobba i farlig sjukhusmiljö utan korrekt skyddsutrustning. Det kan betraktas som en jämställdhetsfråga. finns effektiva, klara och tydliga lagar och regler för byggbranschen oavsett risk för fallolyckor eller om arbetet utförs i miljöer med kvartsdamm, gas, asbest och andra skadliga ämnen. Det finns ingen liknande lag för personal inom sjukvården. Det finns endast krav på att de behöver ett skydd, och det kan tolkas som vilket som helst. visades ett reportage inifrån där skyddsombudet själv berättar att när skyddskläderna tog slut så sänktes kravet på skyddsutrustningen. Kravet på att få jobba sänktes och det till den utrustning som fanns tillgänglig. Om det hade hänt i byggbranschen att tillräcklig skyddsutrustning inte fanns hade arbetet stoppats . Det är annorlunda tider . Vi har fått se hjältarna i sjukvården utföra storverk för att de är plikttrogna och ser att jobbet måste göras. Vem ska annars göra det? Beredskapslagren har aldrig varit så tomma som . Man kan fråga sig om det är riktigt att offra sjukvårdspersonal för att samhället har svikit. Naturligtvis inte, för det finns bra utrustning. Genom vårens pandemi har vi fått följa media som skrivit om vad som händer. Vi har sett personal bli sjuka och dö inom vården. Sannolikt till följd av otillräcklig skyddsutrustning. Sjuksköterskan , vid i , dog troligen i brist på tillräcklig skyddsutrustning. har varnat för den pågående pandemin men ingen från myndigheten eller regeringen har krävt ett bättre skydd för dem som stått och står i frontlinjen och tar emot och vårdar alla sjuka patienter. Vikten av ett ordentligt skydd måste understrykas, tydliggöras och uppgraderas. Det räcker inte bara med ett engångsvisir samt munskydd som knappt skyddar alls. Det ska vara ett personligt andningsskydd som skyddar användaren i farliga miljöer. Det ska aldrig vara en fara för personens liv, och personen ska aldrig utsättas för fara eller känna sig otrygg på sin arbetsplats. Varje person, arbetsledare, arbetsmiljöansvarig och liknande som tar ett beslut om skyddsutrustning för en annan människas liv ska kunna känna sig lugn och trygg i fattat beslut. Produkten för sjukvårdspersonals skyddsutrustning finns och därmed ska de som används innefatta den högsta säkerheten. För att det ska tydliggöras att vårdpersonal behöver skyddsutrustning, behövs en ändring i arbetsmiljölagen.
mot · H802898 · 2020-10-01 00:00:00 — Inkludering av äldre i digitalisering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga resurser till folkbildningen för ett digitalt kunskapslyft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bredbandstäckning i landsbygder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till skattesubventioner för inköp av digitala verktyg och internetuppkoppling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga anslag till forskning om digital delaktighet och inkludering och tillkännager detta för regeringen. ”ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter.” Så uttrycks det nationella målet för digitalisering. Målet är högt ställt och kommer bara att kunna uppnås om hela samhället och alla invånare engageras i uppgiften. Ett av målen i bredbandsstrategin är att ska vara helt uppkopplat . God bredbandstäckning är en förutsättning för digital utveckling i hela landet. I rapporten och internet 2019 visar att invånarna blir allt mer digitala. Det gäller även de allra äldsta. Men är det stora skillnader mellan generationerna. använde drygt 2 av 10 () av de som var internet. använder 7 av 10 () internet i samma åldersgrupp. Sammantaget ligger internetanvändningen i gruppen på . Det finns signifikanta skillnader mellan stad och landsbygd i användandet av digitala samhällstjänster. Stadsbor är mer benägna att använda digitala tjänster från , kollektivtrafiken och sjukvården och att ha en digital brevlåda. till ålder är det de äldsta som använder samhällstjänsterna i lägst utsträckning. Digital delaktighet kan främja hälsa och välbefinnande hos äldre, eftersom digitala verktyg kan stärka äldres självständighet och trygghet samt minska social isolering och ofrivillig ensamhet. Forskningen och kunskapen om digital teknik ökar men är fortfarande begränsade. Det gäller bland annat effekter av digitala verktyg på social stimulans. Med mer forskning vet vi bättre vad som fungerar bra. Det krävs särskild omsorg om de som inte har råd, kompetens, förmåga eller vilja att delta i det digitala samhället, om alla ska kunna ta del av digitaliseringens möjligheter. Större spridning av digitala verktyg och kunskap om hur de används och vilka möjligheter de ger är nödvändig. Tillgången till verktyg skulle underlättas om en individuell skattesubvention infördes för inköp av dem, liksom av internetuppkoppling. Allt oftare ställs krav på att invånarna ska vara digitalt delaktiga. Det kan till exempel gälla för tillgång till grundläggande upplysningar och uppgifter om den egna vården och medicinska behandlingen. Därför är det också rimligt att invånarna erbjuds digital fortbildning – hela livet. De som står utanför den digitala utvecklingen har rätt till ett digitalt kunskapslyft. Folkbildningen och folkbiblioteken finns i hela landet och är därmed lokala kunskapsnoder. De har en nyckelroll i att höja kompetensen i digital användning.
mot · H802900 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell samling bakom en svensk ansökan om att få arrangera i och tillkännager detta för regeringen. Åre arrangerade alpina och 2018. Dessa var på många sätt de största vintersportevenemangen i genom tiderna. 2008 och 2018 stod värd för . Även dessa blev en mycket stor framgång med större publikuppslutning än de mest optimistiska förhoppningarna. Kommentarerna efter de båda stora VM-arrangemangen i har samstämmigt vitsordat den höga kvaliteten på arrangemangen, vilket är ett resultat av erfaren och skicklig ledning. tillhör stormakterna inom vintersport men har dock ännu inte stått värd för ett olympiskt vinterspel. Efter de organisatoriska och idrottsliga framgångarna i Åre och är det nu dags för en nationell samling bakom ett målmedvetet och kraftfullt arbete för att få ett till . Redan bör vara rimliga att anordna. är idrottsligt den yttersta symbolen för lusten att anta nya utmaningar, våga lite mer, prova sina gränser. Eftersom aldrig har stått värd för borde vi rimligen ha mycket goda chanser att tilldelas arrangörskapet av ett . är en nationell angelägenhet. Därför är det viktigt att idrottsrörelsen får stark uppbackning av regeringen och näringslivet för att verkligen kunna satsa i en offensiv kandidatur. Ett är en framtidsinvestering som skapar tillväxt och utveckling. Det är det tydliga resultatet från orter som stått som värd tidigare. Ett svenskt kan med fördel förläggas till flera orter. Detta för att kunna nyttja befintliga anläggningar. I Åre–finns de naturliga förutsättningarna i form av redan befintliga anläggningar och upparbetad erfarenhet. I närområdet finns också infrastruktur och kompetens för att arrangera. Den svenska OS-ansökan 2019, som Åre effektuerade med , och som medarrangörer, visar på goda möjligheter att arrangera ett ”hållbart” svenskt . Det finns även andra alternativ som skulle kunna prövas. –Åre–skulle vara ett nyskapande koncept, med resurser i geografisk närhet. Ett jämt-trönderskt är nu möjligt tack vare ändringar i regelverk. En satsning på ett svenskt förutsätter att och idrottsrörelsen går i spetsen samt att näringslivet både nationellt och regionalt kraftfullt ställer sig bakom. Det är också av största vikt att berörda kommuner finns med från ett tidigt stadium. Det är angeläget att både regering och riksdag tydligt tar ställning för att ska ansöka om att få arrangera . Ett uttalande redan nu om att regeringen och principiellt ser positivt på en OS-ansökan till är en viktig signal. Per Åsling (C)