ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802153 · 2020-09-16 00:00:00 — Begränsa användningsområdena för utdelning ur kommunala bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som syftar till att begränsa hur kommunerna får använda utdelning ur kommunala bolag och tillkännager detta för regeringen. I finns det tusentals bolag som ägs av kommuner. Många av dessa är allmännyttiga bostadsbolag, en del är energibolag, andra är hamnar – men kommunala bolag finns inom många olika områden. Bolagens ägare, kommunerna, har möjlighet att ta ut utdelning ur bolaget. Dessa pengar kan finansiera investeringar i viktig verksamhet såsom äldreomsorg eller barnomsorg. Det kan förstås vara motiverat. Men bolagen och deras medel kan också användas på mindre motiverade sätt. Min hemkommun använde utdelning från de kommunala bolagen för att finansiera drift av kommunens verksamhet. Det innebar att när till exempel energibolaget kunder betalade elräkningen, så betalade de inte bara för den el de använt utan också för att driva kommunala verksamheter som borde finansieras via skattsedeln. På så sätt har utdelningen ur bolaget fungerat som en dold skatt. Ägaren, , tog dessutom så stora utdelningar ur sina bolag, att dessa tvingades ta lån för att finansiera utdelningarna. Att kommuner äger bolag brukar motiveras på två sätt. Det kan handla om att bolagen kan erbjuda något till allmänheten på ett sätt som den fria marknaden inte klarar av. Det kan också handla om att ägandet av det kommunala bolaget gynnar kommunen, dess medlemmar och företag, som helhet. Oavsett om dessa motiveringar håller eller inte på ett generellt plan, kan stads agerande knappast vara det bästa ur något perspektiv. Energibolagets kunder borde inte behöva betala för mer än sina egna elkostnader och nödvändiga investeringar, och kommunens medlemmar, som i slutändan äger bolagen, exponeras för större risk när bolagen tvingas låna till utdelning. Det kommunala självstyret är i grunden en god princip, men som exemplet visat finns det skäl att se över detta avseende hur utdelning ur kommunala bolag får användas. En utredning behöver tillsättas för att se över hur utdelning ur bolagen kan begränsas så att denna inte används på ett sätt som drabbar bolagens kunder och ägare. Inriktningen bör vara att åtminstone begränsa att utdelning används till drift, men även utdelning som används till investeringar bör utredas kritiskt. Undantag skulle kunna medges för ett eller två enskilda år om skatteintäkterna viker kraftigt på ett sätt som inte kunnat förutses. Kommunalt ägda bolag kan vara motiverat i flera fall, men de ska inte användas för att i tysthet dölja att kommuner expanderat sin verksamhet på ett sätt som skatteintäkterna inte räcker till för.
mot · H802154 · 2020-09-16 00:00:00 — Inrätta en författningsdomstol i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en författningsdomstol i och tillkännager detta för regeringen. Många demokratiska stater bygger på idén om maktdelning mellan den lagstiftande, den verkställande och den dömande makten. Detta synsätt är en god grund för hur en demokrati bör fungera. Synsättet rimmar väl med naturrätten – tanken på grundläggande universella värden som gäller oberoende av politiska majoriteter. Till de grundläggande universella värdena hör bland annat rätten till liv, hälsa och frihet, samt yttrandefrihet, religionsfrihet och äganderätt. I har vi inte en naturrättslig tradition utan istället en rättspositivistisk tradition. I denna rättstradition utgår rätt och fel från lagstiftningen, och kan därför ändras beroende på politiska majoriteter. Synsättet rimmar också väl med den kristdemokratiska människosynen, där alla människor och system är ofullkomliga, som leder till slutsatsen att makt behöver balanseras både vertikalt och horisontellt i samhället. Den vertikala maktdelningen i får sägas vara långtgående, genom det starka kommunala självstyre vi har. Den horisontella maktdelningen är däremot inte lika utvecklad. Det finns en maktdelning mellan den lagstiftande makten, , och den verkställande makten, regeringen, men den dömande makten har inte samma ställning. Detta behöver ändras. behöver en författningsdomstol med befogenhet att pröva lagstiftning gentemot de grundlagsskyddade mänskliga fri- och rättigheterna. De institutioner och procedurer som finns för lagprövning är inte tillräckliga, och den svaga ställning dessa har gör att det inte går att tala om någon maktdelning. Det remissförfarande som sker är enbart rådgivande. Detsamma gäller den konstitutionella granskning som genomför. Lagrådet har en stor tyngd och gör sin granskning självständigt, men inte heller deras synpunkter är bindande. politiska sammansättning utifrån riksdagsmandaten innebär att det inte heller där går att tala om en lagprövning. har länge ansett att det finns behov av en svensk författningsdomstol med detta syfte. Författningsdomstolen ska vara oberoende och kunna pröva lagförslag och andra politiska ärenden, med befogenhet att häva beslut som strider mot grundlagarna. Inrättandet av en författningsdomstol markerar att tar frågan om lagars och andra normers förenlighet med grundlagen på allvar. En författningsdomstol kan också stärka enskilda människors möjlighet att hävda sina fri- och rättigheter gentemot statsmakten. Mot denna bakgrund bör en grundlagsutredning tillsättas för att utreda hur en författningsdomstol bör inrättas, hur dess ledamöter bör tillsättas, hur deras mandatperioder bör se ut och liknande frågor kring detta. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H802155 · 2020-09-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge den svenska representationen i namnet kontor i och tillkännager detta för regeringen. och delar centrala värderingar som respekt för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och yttrandefriheten – våra två länder är i själva verket närmare varandra än många kanske inser vid en första anblick. Men våra länder delar inte bara ovan nämnda kärnvärden, vi har också starka relationer när det gäller akademiskt utbyte och handel. Det finns dock en stor potential att fortsätta att fördjupa och stärka våra relationer. Ett sätt att göra detta är att inrätta ett formellt svenskt kontor i . är representerat genom Business , som där har ett utökat uppdrag med visst konsulärt stöd. Av de skäl som nämns ovan finns det dock anledning att följa de länder som inrättat formella kontor i . Ett exempel är som har ett British Office som tillhandahåller konsulärt stöd till brittiska medborgare samt vårdar relationerna mellan och . Även , och senast har gjort detta namnbyte på sina respektive representationer. I utrikesdeklarationen menar regeringen att demokratin i världen utmanas och ifrågasätts, och därför intensifierar arbetet med att försvara och främja demokratin. Vidare bygger allianser med likasinnade länder. Stödet för det öppna samhället, pressfrihet och arbetet för hbtq-personers rättigheter ska stärkas. Detta är goda ambitioner och utifrån dessa bör ett stärkande av relationen med vara prioriterat. Landet är också en marknadsekonomi med drygt 23 miljoner invånare och en stor högteknologisk industri, vilket är ännu ett skäl för att stärka relationerna. Att byta namn på representation i vore en viktig signal om stärkta relationer till en av regionens få demokratier, kanske allra främsta demokrati. Det är rimligt att följa våra europeiska grannländer och därför ge representationen namnet kontor i . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H802156 · 2020-09-16 00:00:00 — En statlig plattform för upphandling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram en statlig plattform för all offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. Statliga myndigheter, regioner och kommuner genomför upphandlingar för . Upphandlingarna är av mycket varierande karaktär och storlek men gemensamt är att de ska präglas av fri konkurrens och effektivt användande av skattepengar. Det är bästa kvalitet och pris som ska avgöra vem som får leverera det som efterfrågas. När en upphandling ska göras, utformar den upphandlande aktören en annons som läggs ut i egna kanaler. Annonsen läggs också ut i någon eller flera av de många upphandlingsdatabaser som finns, där pågående upphandlingar samlas. Dessa databaser fungerar som annonsplats och det är vanligt att företag som vill delta i upphandlingarna har bevakningskonton i dessa. Att ha ett sådant abonnemang är i praktiken nödvändigt för många företag, för att på ett effektivt sätt kunna följa vilka upphandlingar som pågår. En enkel sökning på nätet ger en lång rad träffar på sådana annonsplatser. I flera EU-länder sköts dock motsvarande annonsplats av staten. bör ta efter dessa och bedriva denna verksamhet i statlig regi. Till denna plattform ska alla myndigheter, regioner och kommuner anslutas. Alla företag ska kostnadsfritt kunna registrera sig för prenumeration på de upphandlingar som är relevanta utifrån parametrar som verksamhetsområde och geografi. Det finns åtminstone tre fördelar med detta jämfört med nuvarande ordning. Nystartade och mindre företag får avsevärt större möjlighet att bevaka pågående upphandlingar och ta del av dessa. Det stärker i sin tur konkurrensen och bidrar till högre kvalitet och lägre priser, till fördel för skattebetalarna. Dessutom bidrar det till att medborgare och media enklare kan följa vad den offentliga sektorn gör med en stor del av skattepengarna. Det är rimligt att plattformen administreras av . Detta bör tillkännage för regeringen.
mot · H802157 · 2020-09-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:176 En effektivare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till om hur den avser att förbättra situationen för deltidsbrandmän och tillkännager detta för regeringen. I regeringens proposition framkommer det (s. 15) att de kommunala räddningstjänsterna i står inför stora utmaningar framledes. En av dessa utmaningar är personalförsörjningen av deltidsbrandmän till de olika deltidsstyrkorna runt om i vårt land. Rekryteringsproblemen är många och har pågått . I en av de utredningar (SOU 2018:54) som ligger till grund för propositionen uppger () att arbetslöshetsförsäkringens regler ”är ett betydande problem som många medlemmar kontaktar dem om”. BRF har vidare angett att de bedömer att ungefär en deltidsbrandman per brandstation slutar sin anställning på grund av detta. Skulle problemen lösas bedömer de att en person per brandstation i stället skulle kunna nyrekryteras. Problemet med dagens regelverk är att deltidsbrandmännen riskerar att gå miste om ersättning ifall de förlorar sin huvudanställning då arbetslöshetsförsäkringen reduceras på grund av att de har en inkomst som deltidsbrandman. För att komma till rätta med problematiken föreslogs det därför i utredningen att det skulle införas ett undantag för deltidsbrandmän i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen väljer i propositionen att gå emot det förslaget och i stället hänvisa till vad utredningen nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2020:37) kommer fram till, men avser att återkomma med förslag på lösning utifall utredningens förslag inte löser problemet, vilket den inte heller gjorde. ser att likabehandlingsprincipen är viktig och att en särreglering inte är den optimala lösningen. ser vi att deltidsbrandmän är en helt avgörande resurs för att kunna upprätthålla en god beredskap och genomföra räddningsinsatser. Vi anser därför att regeringen ska återkomma till om hur den avser att förbättra situationen för deltidsbrandmän.
mot · H80216 · 2020-09-09 00:00:00 — Sjuklön vid icke-medicinskt ingrepp ställer sig bakom det som anförs i motionen om att icke-medicinska ingrepp inte ska vara sjukpenninggrundande och tillkännager detta för regeringen. Skönhetsoperationer kan ge rätt till sjukpenning oavsett om de är medicinskt betingade eller inte. Enligt rättspraxis ska arbetsförmågan hos en person som har genomgått en operation bedömas utifrån det sjukdomstillstånd som råder före och efter ingreppet, och inte utifrån anledningen till operationen. Detta skapar en stor ekonomisk belastning för både företag och staten i utgifter som rimligtvis borde täckas av den enskilde när man väljer att utföra ett icke medicinskt betingat ingrepp som medför att arbetsförmågan är nedsatt eller fullständig. Små företag kan drabbas hårt då sjukskrivningen kan komma plötsligt med en tidsperiod som kan komma att förlängas av komplikationer efter ingreppet. Rätten till sjukpenning gäller bland annat anställda, egenföretagare, aktiebolagsägare och arbetssökande. När det gäller anställda betalar arbetsgivaren sjuklön av sjukfrånvaron (utom som är en karensdag). Därefter kan den anställda ansöka om sjukpenning från . I vissa fall betalar inte arbetsgivaren sjuklön, och då kan den anställda istället få sjukpenning från . Egenföretagare ansöker om sjukpenning från och bestämmer själva hur många karensdagar de vill ha. Aktiebolagsägare räknas däremot som anställda i sitt bolag, vilket betyder att aktiebolaget betalar ut sjuklön (utom karensdagen). Om företaget är nystartat (registrerat för mindre än 36 månader sedan) har egenföretagare och aktiebolagsägare rätt till så kallat uppbyggnadsskede. Då får de minst samma ersättning som en anställd med samma arbetsuppgifter, utbildning och erfarenhet skulle ha fått. Arbetssökande kan få sjukpenning från om de är anmälda som arbetssökande på Arbetsförmedlingen. De som slutade arbeta för mindre än sedan kan få sjukpenning utan att vara inskrivna på Arbetsförmedlingen, utom . Det finns ingen statistik som visar hur vanligt det är med skönhetsoperationer och andra skönhetsbehandlingar eller kostnaden som uppstår för företag och . Det finns inte heller säker statistik på hur många estetiska plastikoperationer som görs . Men enligt branschens egna uppskattning görs minst 25 000 skönhetsingrepp i . Ingreppen tros stadigt ha ökat med och är i en fortsatt uppåtgående trend. Även kirurgiska ingrepp utförda i andra länder ökar och även dessa berättigar sjuklön.
mot · H802160 · 2020-09-17 00:00:00 — Åtgärder för säker cykeltrafik utefter det statliga vägnätet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder bör vidtas så att fler cykelvägar utefter statliga vägar enligt motionens intentioner kommer till och tillkännager detta för regeringen. För miljöns men också för hälsans skull så är cykeln ett färdmedel som kan utnyttjas mer. Den kan användas mer för till exempel arbetspendling vid inte alltför långa sträckor och för att ta sig till fritidssysslor eller skola. Föräldrar tillåter dock ofta inte sina barn att använda cykeln till skolan eller fritiden med tanke på den uppenbara risken för olyckor. Ofta för att cykelvägar och andra åtgärder för att skapa en säker färdväg med cykel saknas. Biltrafiken ökar på våra vägar. Under covidpandemin så uppmanas vi också att undvika kollektiva färdmedel när så är möjligt. Cykeln kan då vara ett alternativ. Men ofta faller det alternativet om du bor utanför tätorter, på landsbygden, med statliga vägar att färdas på. Vägar med ofta snabb trafik och utan utrymme för säker cykeltrafik. Åtgärder behöver vidtas för att cykeln ska kunna vara ett alternativ också på landsbygden och för transport också mellan mindre orter. Fler cykelvägar behöver projekteras och byggas utefter våra statliga vägar. Behovet av säker cykeltrafik behöver också i ett tidigt skede finnas med vid projektering av upprustning eller nybyggnation av statliga vägar. Per Lodenius (C)
mot · H802161 · 2020-09-17 00:00:00 — Eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser till hela bilden vad gäller tillgång till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. Utredningen andra och en annan chans – ett komvux i tiden som lämnades till regeringen , fick ett tilläggsuppdrag under utredningens gång vad gäller eftergymnasiala studier för personer med intellektuell funktionsnedsättning (IF). Det efter ett tillkännagivande från som samtliga partier stod bakom. Ett tillkännagivande som en majoritet i ansåg vara tillgodosett. Jag kan dock inte se att tillkännagivandet om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras, är uppfyllt. För att förbättra tillgången krävs att hänsyn bland annat tas till studiefinansiering, utbildningens utformning och möjligheten att studera på annan ort. Möjligheten för personer med utvecklingsstörning att studera vidare efter gymnasiet måste bli bättre. Utredningen som gjordes såg inte till alla aspekter vad gäller möjligheten för personer med IF att studera på till exempel universitet eller högskola. Här behöver ett mer gediget och mer initierat arbete göras. Bland annat finns det små möjligheter till att kunna finansiera studier på högskola eller yrkeshögskola för individen med IF. Det är svårt att förutse hur den personliga ekonomin kommer att se ut då det inte finns ett samlat regelverk kring eftergymnasiala studier för personer med IF. Detta är en fråga som inte berörs tillräckligt i utredningen. För att kunna välja en utbildning måste också såväl boende som fritiden på studieorten liksom resorna mellan studieorten och hemmet fungera. Här behöver regelverk ses över, tas fram och anpassas för personer som behöver extra stöd för sitt boende, sin fritid liksom för sina resor. Studieanordnarens finansiering vad gäller eftergymnasial utbildning anpassad för personer med IF är inte heller helt klarlagd. Det förväntas ofta att det ska vara den kommun där personen bor eller en eventuell arbetsgivare som ska stå för en del av eller hela kostnaden. Här bör en mer generell och anpassad modell tas fram. Så att universitet, yrkeshögskolor och andra studieanordnare har tydliga och anpassade regelverk vad gäller möjligheten till finansiering av utbildning anpassad för personer med IF. Ett regelverk som mer liknar andra former av eftergymnasial utbildning som finansieras genom statliga anslag. Per Lodenius (C)
mot · H802162 · 2020-09-17 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och förtydliga viltförvaltningsdelegationernas uppdrag och tillkännager detta för regeringen. När införde viltförvaltningsdelegationer, i enlighet med riksdagsbeslutet om hållbar rovdjursförvaltning 2013, skulle berördas inflytande och kunskapsförmedling säkras i rovdjursförvaltningen. Detta skulle garantera en lokal och regional förvaltning så nära människor som möjligt. I praktiken har viltförvaltningsdelegationerna ett mycket lågt inflytande över de beslut som fattas i länet eller viltförvaltningsområdet, vilket inte stärker engagemanget utan istället riskerar att öka motsättningarna. fattas inte heller de skarpa besluten i viltförvaltningsdelegationen utan dessa beslut tas ofta på en högre central nivå. Ledamöter upplever därför ofta maktlöshet och att de saknar reellt inflytande i beslutsprocesserna. Inför kommande beslut om licensjakt på varg rapporteras nu om att enskilda länsstyrelser avser besluta själva, helt utanför viltförvaltningsdelegationerna. Den regionala förankringen är avgörande för att stärka förtroendet bland allmänheten för rovdjursförvaltningen. urholkas istället legitimiteten ytterligare för fattade beslut och klyftan mellan landsbygd och myndigheter ökar. Den regionala förvaltningen behöver därför stärkas och förordningen förtydligas. Viltförvaltningsdelegationens uppdrag måste omgående ses över så att det lokala och regionala inflytandet säkerställs.
mot · H802163 · 2020-09-17 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i enlighet med motionens intentioner uppmärksamma att det 2021 är Ålandsöverenskommelsen skrevs under och tillkännager detta för regeringen. är ett självstyrt och enspråkigt svenskt landskap i . Självstyrelsen ger ålänningarna rätt att stifta lagar om sina inre angelägenheter. 1921 beslöt () att fick suveränitet över men måste förbinda sig att garantera befolkning dess svenska språk, kultur, lokala sedvänjor och ett självstyrelsesystem som tidigare erbjudit . Beslutet kompletterades med ett avtal mellan och om hur garantierna skulle förverkligas. beslöt NF att skulle vara en demilitariserad zon. Detta kom att kallas Ålandsöverenskommelsen. och har alltid haft ett stort utbyte av varandra. Kulturellt via till exempel media, men också när det gäller utbildning och handel står och varandra mycket nära. Det är ett omfattande utbyte på alla nivåer som äger rum över . Ett utbyte som drabbats hårt av coronapandemin och stängda gränser mellan och . Ålandsöverenskommelsen tillkom som en garanti för att och tillsammans ska verka för att de överenskomna förpliktelserna uppfylls. För detta finns ett protokoll daterat där och representanter medverkat bestyrkt av en medlem från Nationernas förbunds råd. är det denna överenskommelse, som fortfarande gäller, skrevs under. Det är ett märkesår som självklart kommer att uppmärksammas på men som även bör uppmärksammas i . på bästa sätt uppmärksamma detta också i . Gärna i nära kontakt och samarbete med lagting och regering. Per Lodenius (C)
mot · H802169 · 2020-09-17 00:00:00 — Vårdtiderna inom är långa och en stor del av tiden tillbringas vid en låst institution. Upplevelsen av standardiserade och oflexibla vårdtider motverkar dessutom det motiverande arbetet. Tvångsvården bör vara ett första led i en sammanhängande vård- och stödkedja. Alltför ofta saknas en genomarbetad fortsatt frivilligvård när tvångsvården är avslutad, och det ökar risken för återfall i missbruk markant. (LPT) inbegriper behandling av såväl missbruk och beroende som psykiska och somatiska sjukdomar. Genom LPT finns även möjligheten till tvång i öppen vård, vilket ger en mer flexibel vård. Vidare skapar LPT bättre förutsättningar för en smidig övergång till efterföljande frivillig vård. Om ansvaret för all psykiatrisk tvångsvård, även vid beroende, samlas i en lag med regionerna som huvudman förbättras rättssäkerheten och tillämpningen blir mer enhetlig. Därför bör lagen om vård av missbrukare i vissa fall bli en speciallag under lagen om psykiatrisk tvångsvård. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V) Momodou (V)
mot · H80217 · 2020-09-09 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte tillåta applåder under debatt och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. I talarstolen framför ledamöter åsikter och yrkanden. Alla åsikter framförda från en folkvald ledamot representerar många medborgares röster. Vi ser det därför som olämpligt att applådera i debattsammanhang då styrkan på applåderna beror på antal närvarande och olika konstellationer mellan partier. Väljarnas röster är lika mycket värda liksom mandaten i de representerar. Tar man bort applåderna i debattsammanhang skapas ett respektfullare debattklimat.
mot · H802173 · 2020-09-18 00:00:00 — Utvärderingen bör också undersöka hur lagen bättre kan ta hänsyn till och inkludera de som bor i vid fördelning av nyanlända till kommuner. Utvärderingen bör även förtydliga att det kommunala ansvaret inte tar slut samt se över ersättningsnivåerna och stödet till kommunerna. Slutsatserna från Statskontorets två uppdrag att definiera och kartlägga förekomsten av social dumpning samt att kartlägga kommunernas mottagandeverksamhet bör inkluderas i utvärderingen. Slutligen bör den samverka med den utredning av etableringsuppdraget som föreslås ovan, inte minst avseende hur tiden för kommunernas ansvar bör regleras och hur stödet och ersättningen till kommunerna bör utformas samt vilka tidsgränser som bör gälla för dem. Regeringen ska tillsätta en utredning som utvärderar bosättningslagen utifrån inriktningen som beskrivs ovan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.