mot · H802862 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för ökade infrastrukturinvesteringar i samt att se över möjligheten att utarbeta en nationell strategi för att möta den ökade utrikeshandeln österut och tillkännager detta för regeringen. Det är av största vikt att har en robust och fungerande infrastruktur, inte minst för tillväxten i hela . geografiska läge, vid södra , är centralt för den ökade handeln med , , och vidare mot . ligger också nära som är den största tillväxtmotorn i . hamnar är en viktig port för svensk industris export- och importbehov, handel och främjande av kontakter med länder i och bortom . En genomtänkt infrastruktur är förutsättningen för att ska fortsätta att utvecklas i rätt riktning. Tillgänglighet till arbete, utbildning, bostad, service och kultur genom smidiga kommunikationer har stor betydelse i människors vardag. Infrastruktur, kollektivtrafik, näringslivsutveckling, bostadsbyggande, forskning och innovation hänger ihop och måste samverka för att resurserna ska användas effektivt. Kontinuitet är viktig i planeringen av infrastrukturprojekt. Det är därför viktigt att de redan beslutade planerna för infrastruktur i genomförs. har en del nya förutsättningar tillkommit genom beslutet om utbyggnad av nya stambanor för höghastighetståg. Det ekonomiska utrymmet har utvidgats och det ökade utrymmet bör nu användas till projekt i . pekar i rapporten om –på brister i infrastrukturen där länet har sämre tillgänglighet via väg- och järnvägsnätet till EU-marknader än regioner som ligger längre bort. En anledning är att efterkrigstidens politik har gynnat ett västligt transportnät på bekostnad av de mer östliga. Det håller långsamt på att förändras. I och med östutvidgningen av EU och stärkandet av ekonomierna i öst har bilden förändrats. Det kommer att innebära en kraftig ökning av godstransporter genom sydöstra . Enligt kan godsflödet mot dessa områden komma att överstiga det som går mot i absoluta tal . Även prognoser slår fast att den internationella handeln förväntas öka, särskilt mot östra , och . av landets export- och importgods transporteras till sjöss, vilket gör sjöfarten till det för utrikeshandeln viktigaste trafikslaget. hamnar måste kopplas samman med EU:s TEN-T-korridor Med i . Gör man det har man kopplat ihop TEN-T-korridoren med dem i och . Hamnarna i och ingår redan i TEN-T i det s.k. Motorways of the Sea. Det är en koppling vi själva kan besluta oss för att göra och som ger svensk industri ökad tillgång till de växande marknaderna i ost. Med Sydostlänken, en felande länk mellan Blekinge kustbana och i , kan betydande samhällsekonomiska vinster göras genom ökade godstransporter på järnvägen. Genom utbyggnaden av mellan och i förslaget till nationell plan och föreslagna förbättringar av och 15 i länsplanen ökar tillgängligheten och kvalitén i transportarbetet. saknas en nationell strategi för hur man avser att utveckla sydöstra infrastruktur för att möta den ökade östorienterade handeln. Vi anser att regeringen måste upprätta en sådan nationell strategi. I redovisas prognoser för TEN-hamnarna där med beräknas öka volymerna till totalt . Ökningen i båda hamnarna har legat kring , vilket överstiger prognoser. –Gdynia-rutten ansluter med . För tillfället finns det endast ett rederi som kör på denna rutt, . Linjen trafikeras av fyra färjor med 22 avgångar och lika många ankomster med en restid från och . Det finns överfarter upp till med en restid från och . –har utökat till fyra färjor. hamn är direkt kopplad till EU:s TEN-T-korridor, Baltic-Adriatic Corridor, via . Den ökade trafiken mellan och innebär att hamn- och industriområdet på Verkö kommer att byggas ut för att kunna möta kommande volymökningar. Färjelinjen mellan och är den största linjemässiga godsförbindelsen mellan och . Större färjor har satts in på linjen och man har utökat från 2 till 3 färjor, som utgör den enda förbindelsen österut från . Rederiet planerar för att investera i ytterligare större färjor som skulle bli några av de större som går i . E22 ingår i och är den pulsåder i transportsystemet som binder samman städer och hamnar längs ostkusten. I med centralorterna utefter kusten utgör E22 förbindelselänken för såväl vardagsresande som transporter och är sålunda av fundamental betydelse för länets utveckling. E22 har begränsad tillgänglighet. Man behöver åstadkomma robusta transportvägar via hamnarna och bejaka övrig trafik. Den alltmer ökade lastbilstrafiken över E22 Lösen–ska rymmas med personbilar och jordbruksfordon på en 7–landsväg utan mötesseparering. Vägen passerar genom tätort förbi en skola med . arbetar nu med förberedelser för att börja bygga denna sträcka och vi förutsätter att bygget påbörjas som planerat 2020. E22 öst–är en länk i stråket mellan hamn och /. Vägsträckan ligger för utbyggnad i förslaget till nationell plan. Det är en del i ett för länet viktigt regionalt pendlingsstråk, och genom utbyggnaden förstärks anslutningen för godstrafik till hamnen i . har ett strategiskt läge med nära kopplingar till såväl och som övriga . av befolkning bor i . har beslutat om utbyggnad av nya stambanor för höghastighetståg i . För del är den södra delen, –, av mycket stor betydelse. De planerade höghastighetsspåren kommer i högsta grad att påverka . Vi vill se en snabb utbyggnad av två nya stambanor som kopplar an till befintliga , och anslutande sidobanor. Beslutet att bygga ut till fyra spår mellan och är av största betydelse för att öka kapaciteten där bristen är som störst . Vi anser att utbyggnaden måste starta från storstäderna, där kapacitetsbristen är störst . Vi vill också att stambanornas utbyggnad ska samordnas med förbättringar av sidobanorna och den regionala trafiken. Blekinge kustbana och järnvägen –Blekinge kustbana Skånebanan mellan och är för transporter och resande med tåg motsvarande pulsåder som E22 är på vägsidan. För innebär dessa ett miljö- och klimatvänligt resande mellan länets centralorter utmed kustzonen och med och . För godstrafik på järnväg via hamn är det den enda vägen så länge inte Sydostlänken mellan /och Blekinge kustbana byggs ut. Kapacitetsbristen är akut på Skånebanan och behovet av åtgärder i form av mötesspår och partiellt dubbelspår är mycket angeläget för att kunna erbjuda resor med tåg i en ökad arbetsmarknadsförstoring. När Blekinge kustbana byggdes var topografin en förutsättning som gjorde att sträckningen blev mycket krokig. Det gör att restiden är oproportionerligt lång, och utan kapacitetshöjande åtgärder är det inte möjligt att minska restiden eller öka turtätheten mellan och . En första mindre etapp i form av mötesspår är föreslagen i nationell plan. Viktigt är att påbörja nästa etapp i strävan mot minskad restid. Avsaknad av triangelspår i omöjliggör tillträde för norrgående järnvägstrafik på till Blekinge kustbana, som därför måste fortsätta på stambanan för att i vända tågen för att angöra Blekinge kustbana. Det medför att godstransporter belastar stambanan där kapacitetsbristerna är som störst helt i onödan och med ökade ledtider som följd. Det finns goda skäl för en upprustning och förlängning av Sydostlänken. En utveckling av banan skulle bidra till stabilitet i järnvägssystemet i och , på ett avgörande sätt, underlätta för den ökade handeln med östra och . Den hårt belastade söder om skulle också avlastas genom Sydostlänken. Sydostlänken skulle bidra till ökad flexibilitet och robusthet i transportsystemet för både gods- och persontrafik och integrera , södra och i en gemensam arbetsmarknadsregion. Sydostlänken skulle bli en del i en klimatvänlig transportkorridor för export och import över till de växande marknaderna i östra och . har också i och i underlaget till nationell plan beräknat att Sydostlänken är samhällsekonomiskt lönsam. Näringslivet i regionen har starkt betonat behovet av Sydostlänken, däribland , och hamn. bygger ut och stärker sin position i , och satsar 35 miljarder i , däribland i nya produktionsanläggningar i . Sydostlänken finns tack vare regeringen med i den nationella planen för infrastruktur 2018–2029. Byggstart för den nya banan är planerad . Vi förutsätter att Sydostlänken prioriteras även av kommande regeringar och av . Tillväxtregion med starka SME med rätt förutsättningar har en flerkärnig sammansättning av orter. I alla delar av finns goda utvecklingsmöjligheter med tillväxtmotorer och regionala kärnor som har en snabbare befolknings- och sysselsättningstillväxt än genomsnittet och städer med dynamisk tillväxt. Tillväxtmotorerna skapar tillväxteffekter för hela närområdet och har därför stor betydelse för sina regiondelar. En gemensam strategisk planering av infrastruktur och kollektivtrafik skapar förutsättningar för både arbetsmarknad och utbildning i . Utöver det behöver flaskhalsar i det nationella och regionala vägnätet tas bort. Insatserna är centrala för kompetensförsörjning, välfungerande arbetsmarknader och för företagens konkurrenskraft. har en näringslivsstruktur bestående av små och medelstora företag som kan växa om förutsättningarna är de rätta. En robust kollektivtrafik är en förutsättning för företagens tillgång till arbetskraft. I finns brister i järnvägsnätet, vilket innebär långa restider, och detta bidrar till att tåget inte är konkurrenskraftigt jämfört med bilen. ligger nära stora tillväxtområden men har ett tidshandikapp i järnvägstrafiken. Som en jämförelse kan nämnas att tidsavståndet mellan och är nästan exakt detsamma som mellan och . Detta trots att avståndet i kilometer är närmast det dubbla mellan och . Dåliga tågförbindelser inverkar även på resor till , där flyget har en stor betydelse för kommunikationer för näringsliv och boende i . Kust-till-kust-banan mellan /hamnen på Verkö och kan efter upprustningen av sträckan –Verkö 2013 trafikeras av godstransporter. Kapacitetsbrister mellan och efter 2025 riskerar att hämma såväl resor som ökade godstransporter på Kust-till-kust-banan. Det skulle te sig orimligt om det finns en kvarstående flaskhals i systemet som medför att nu genomförda investeringar inte får avsedd effekt. En modern infrastruktur i är avgörande, inte bara för länet i sig utan för hela den exportberoende svenska ekonomin.