ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021962 · 2020-10-02 00:00:00 — Kost och matvanor – obligatoriskt inslag under förskollärar- och fritidsledarutbildningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att kost och matvanor blir ett obligatoriskt inslag under utbildningen till förskollärare och fritidsledare och tillkännager detta för regeringen. Barnomsorgen, förskolan och skolan är en viktig resurs för lärandet om hälsosamma matvanor, och grunden bör läggas i tidig ålder. Förskolebarnen i får av sitt kaloriintag på förskolan och majoriteten av fetma hos barn utvecklas just . Många av våra beteenden grundläggs , så här blir förskolan en viktig part. Självklart bär vårdnadshavaren största ansvaret för sitt barns hälsa, det får vi aldrig tumma på, men vi behöver se fler arenor i samhället aktivt arbeta med att främja hälsosamma matvanor. I utbildningen till förskollärare och fritidsledare bör kost och matvanor vara ett obligatoriskt inslag, så ser det tyvärr inte ut .
mot · H8021963 · 2020-10-02 00:00:00 — Brobyggande mellan akademin och näringslivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka brobyggandet mellan akademin och näringslivet och tillkännager detta för regeringen. Kompetensförsörjningen är en av de stora utmaningarna för svenska företag. I den hårt konkurrensutsatta globaliserade ekonomin riskerar detta att bromsa svensk tillväxt, jobbskapande och skatteintäkter. Det finns inte en generallösning på problematiken med kompetensförsörjning. Tvärtom måste politik och näringsliv gemensamt arbeta med flera olika strategier för att säkra framgången för svenska företag. Det gäller ett skattesystem som skapar incitament för jobb och entreprenörskap, det gäller arbetskraftsinvandring så att talanger kan rekryteras från andra delar av världen, och det gäller högskola och universitet. Högskolorna och universitetens erbjudande av utbildning är helt centralt för studenternas och företagens bästa. Ingen vinner på ett system som utbildar människor till yrken som inte efterfrågas. Nyckeln för bättre precision är ett bättre brobyggande mellan akademin och näringslivet. Högskolorna och universitet får ekonomiska resurser efter hur många studenter de har registrerade och som har klarat av ett visst antal högskolepoäng. Kvantitet premieras därmed framför kvalitet, och det finns egentligen incitament för lärosätena att sänka kraven för godkänt för att kunna få finansiering. Genom att lägga till fler parametrar som till exempel koppling till arbetsmarknaden, kvalitet på uppsatser/arbeten samt forskningsaspekter skulle incitamenten för lärosätena öka när det gäller att bedriva en högkvalitativ utbildning. Högskolor och universitet bör få ekonomiska incitament för att involvera näringslivet i valet och utformningen av utbildningen för att säkerställa att fler studenter etablerar sig på arbetsmarknaden inom den utbildning de valt. Ett sätt att underlätta brobyggande mellan akademin och näringslivet är att en representant från näringslivet ingår i lärosätenas styrelse.
mot · H8021964 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt modernisera sjuksköterskeutbildningen och tillkännager detta för regeringen. Det har blivit ganska uppenbart att sjuksköterskeutbildningen kontinuerligt behöver moderniseras och anpassas mer till samhällsutvecklingen i och med att mer hälso- och sjukvård förflyttas närmare patienten och att patienten tar och vill ta mer ansvar via digitaltjänster och på så sätt vara mer delaktig i sin vård och behandling. Detta är oerhört positivt. Rimligt vore då att utbildningen följer samma spår och ger sjuksköterskorna under utbildningen verktyg att stötta patienterna i denna samhällsutveckling. Smart monitorering, självtester och mätning hemma möjliggör att framtidens patienter kan få en nära hälso- och sjukvård på distans. Det bör säkerhetsställas att innehållet i sjuksköterskornas grundutbildning regelbundet ses över och anpassas till nya arbetssätt och efter befolkningens behov. Huvudfokus i utbildningen ska fortsättningsvis vara hälso- och sjukvård men när vårdyrkena innehåller mer inslag av digitalisering så måste också utbildningarna följa med i den utvecklingen. Därför bör man kontinuerligt modernisera sjuksköterskeutbildningen.
mot · H8021965 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja och tillkännager detta för regeringen. Genom det statligt ägda bolaget är staten den enskilt största skogsägaren. äger av all produktiv skogsmark. Det statliga bolaget ägnar sig även åt att utveckla jakt, fiske och andra naturupplevelser. Staten bör överlag vara försiktig med att agera på en privat marknad där statlig närvaro av särskilda skäl inte kan anses vara nödvändig. Skogsbruket är en väl fungerande marknad, där virkeshandeln därefter dessutom är globalt konkurrensutsatt. Svensk skog är väl skött, och det går inte att hävda att staten genom är behövlig för att höja kvaliteten på skogsbruket. Det kan inte anses vara motiverat att staten, med sin storlek och finansiella styrka, agerar på en sådan marknad där man per automatik fungerar marknadsstörande. Staten bör ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, inte genom att agera storägare. Staten bör sälja sitt ägande av , med fördel i mindre delar så det möjliggörs för många privata ägare att köpa skogen med god arrondering som resultat. Med anledning av ovanstående föreslår jag att tillkännager för regeringen som sin mening att bör säljas.
mot · H8021967 · 2020-10-02 00:00:00 — Stoppa utförseln av stöldgods ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör vidta de åtgärder som behövs för att stoppa utförseln av stöldgods och tillkännager detta för regeringen. har det varit uppenbart att det är alltför enkelt att föra stöldgods ut ur landet. Det har gått så långt att många liknar vid en godisbutik för utländska stöldligor. Stöldgods i parti och minut lämnar vårt land. Båtmotorer, lantbruksmaskiner, stöldgods från företag och byggarbetsplatser stjäls av internationella ligor, lastas på lastbilar och andra större fordon och förs ut ur landet. Risken att bli stoppad och få godset undersökt är minimal. Ett antal motioner som syftar till att verkningsfulla ingripanden görs för att få stopp på detta har lagts. menar att har de verktyg som behövs för att kunna ingripa, men ser att resurser inte avdelas på sådant sätt att denna utförsel stoppas. Den tråkiga sanningen är att det är i stort sett riskfritt att föra ut stöldgods. För den stora allmänheten och särskilt för de som drabbats av stölderna ter sig detta fullständigt obegripligt. Det är resoluta åtgärder , inte eller i en avlägsen framtid när alla operativa organ uppnått full styrka, som måste till. Det borde inte vara så svårt att åstadkomma detta. Antalet utförselplatser är förhållandevis lågt, och såväl besiktningar som tekniskt mera avancerade röntgenundersökningar av fordon fordrar inte några gigantiska insatser. Det finns också uppgifter som visar att de kriminella som sköter om själva utförseln ytterligare minskar risken för att fordonen ska undersökas genom att anlända så sent till hamnen att ingripanden riskerar att försena båtavgångar. Genom överenskommelser med rederier om skärpta regler för ankomst till hamnen borde detta enkelt kunna stoppas. Skyndsamma åtgärder behövs. Nuvarande förhållanden göder kriminalitet.
mot · H8021968 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om skredrisken i och tillkännager detta för regeringen. Dalgången kring är mest skredfrekventa dalgång och ett område där skred medför stora konsekvenser. Surteraset 1950 och Götaraset 1957 är exempel på ras i närtid. Dessa ras visar på de krafter som sätts igång och vilka tragiska konsekvenser det kan medföra. Vid Götaraset miste tre människor livet. är just nu inne i en stor exploateringsperiod. behöver växa, och anses ha stor potential till utbyggnad. Därför har stora investeringar inom infrastruktur gjorts, som nya motor- och järnvägar. De närliggande kommunerna längs förbereder nya detaljplaner för både bostadsområden och industriområden, så att en ökad förtätning kan ske. SGI:s () och övriga tillgängliga utredningar visar på höjd temperatur och att nederbörden ökar. Ett ökat vatteninnehåll i marken och en ökad mängd vatten i medför ökad erosion och visar på de klimatpåverkande faktorerna för en ökad skredrisk. Till detta kommer den samhällspåverkande faktorn i form av förändrad bebyggelse. Skredrisksäkrande åtgärder behöver göras omgående, utan dröjsmål. Oavsett om man vidtar andra åtgärder för att minska vattenflödet i , t ex i form av en kanal eller tunnel västerut från södra , visar den kartläggning som gjorts av skredrisken i att risken är överhängande att ett nytt stort ras kan inträffa och att det är ganska stora områden som är rödmarkerade, dvs. där risken är som mest överhängande och där konsekvenserna är som störst. Genom att säkra säkerhet kan dessutom också och dess område lättare få bort vattnet vid en eventuell översvämning. Det är viktigt att det finns en långsiktig plan för att ta itu med skredriskerna och finansieringen av dessa. Vid ett skred skulle kostnaderna bli omfattande och inte minst skulle människors liv kunna vara i fara. Åtgärder för att öka skredsäkerheten i är förknippade med kostnader i miljardklassen. Dock ska det beaktas att det inte är rimligt att göra alla åtgärder på en gång utan att det handlar om en tidsperiod , troligen betydligt längre. I SGI:s Götaälvutredning bedöms det att det är möjligt och rimligt att vidta åtgärder så att tappningen i älven kan ökas som skredriskerna minskas. I utredningen föreslås olika geotekniska förstärkningsarbeten samt inrättandet av en delegation för klimatanpassning i för att klargöra ansvarsförhållanden, samordning av investeringar och finansiering av åtgärderna. Finansiering av skredsäkerheten riskerar att bli en tung belastning på kommunerna i . Därför ombeds regeringen att skyndsamt se över möjligheten att skapa en långsiktigt hållbar modell för de åtgärder som krävs för att förbättra skredsäkerheten i .
mot · H8021969 · 2020-10-02 00:00:00 — Förbättra efterlevnaden av det internationella regelverket avseende sjöfarten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra efterlevnaden av internationella regelverk avseende sjöfart och tillkännager detta för regeringen. drabbades av ett allvarligt oljeutsläpp efter en kollision mellan ett maltesiskt fraktfartyg och ett belgiskt fiskefartyg utanför . Oljeutsläppet är det största som drabbat , och händelsen satte inte minst Tjörns kommuns räddningstjänst och krisberedskap på prov. Av denna allvarliga händelse är det viktigt att lära och med utgångspunkt i gjorda erfarenheter förstärka beredskapen för liknande händelser. Då sjöfarten på både och ökar, med inte minst allt fler oljetransporter, ökar risken för nya allvarliga oljeutsläpp. Det understryker betydelsen av att jobba olycksförebyggande men också av att stärka samhällets beredskap och förmåga att hantera oljeutsläpp. Hanteringen av oljepåslaget på blottade många brister. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) gjorde tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten (HaV) en gemensam utvärdering som blev klar . Utvärderingen identifierade en lång rad brister, bland annat uppmärksammades att flera aktörers roller och uppgifter var otydliga. I rapporten lyfts särskilt behovet av att förtydliga vilka förväntningar kommunen kan ha på MSB, HaV, och . När en allvarlig händelse, såsom ett oljepåslag, inträffar måste ansvarsfördelningen vara tydlig. Det måste vara klart vad respektive aktör har för roll och uppgifter. När det gäller kostnaderna för oljeutsläppet som drabbade 2011 har berörda rederier, via sina försäkringsbolag, betalt efter en förlikning. Ett betydande belopp kan tyckas men beloppet understiger kraftigt de kostnader som olyckan totalt har vållat. En stor del av notan för olyckan har skattebetalare i och i synnerhet på fått ta. Det är orimligt. Någon vidare rättslig följd har olyckan heller inte fått utan utredningen om ansvarsfrågan lades ner. Detta bland annat eftersom de inblandade fartygens flaggstater, dvs och , inte har svarat på skrivelser från internationella åklagarkammaren. Det är minst sagt anmärkningsvärt. Regeringen måste därför driva på internationellt, inom EU men också inom IMO som är den internationella sjöfartsorganisationen, för att säkerställa bättre efterlevnad av beslutade regler. Konkret skulle regeringen exempelvis kunna lägga fram förslag om skärpta sanktionsmöjligheter. Det är viktigt för såväl miljön, säkerheten, arbetsmiljön som möjligheten att upprätthålla en sund konkurrens att efterlevnaden av de internationella regelverken avseende sjöfarten förbättras. Och ansvar måste kunna utkrävas av den som är vållande till en olycka och samhällets beredskap för nya oljeutsläpp stärkas.
mot · H8021970 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en etableringsstrategi för pråmtrafiken och tillkännager detta för regeringen. Pråmtrafiken är ett nytt landbaserat trafikslag som har potential att bidra till ett mer effektivt och hållbart transportsystem med stor samhällsnytta. Utveckling av pråmtrafiken kan vara lösningen på många trafikproblem – trängsel på vägarna, buller och avgaser. Ett pråmfartyg lastar lika mycket gods som 50–100 lastbilar tillsammans. Pråmfartygen är anpassade för urban miljö och är specialiserade för olika typer av laster – bulk, container, bränsle, ro-ro etc. Pråmtrafiken behöver kajutrymme med lastbilstillfart, men inte full hamnkapacitet, vilket gör den särskilt lämplig för transporter inom städer/regioner. I är pråmtrafiken erkänd som ett eget trafikslag. I betraktas den fortfarande som en del av den havsgående IMO-sjöfarten, som har andra förutsättningar och lyder under andra regelverk. Dessutom belastas pråmtrafiken med fulla farledsavgifter, lotsavgifter och isbrytningskostnader. Med sina specifika egenskaper är pråmtrafiken snarare jämförbar med lastbilstrafiken, men hamnar i ett ofördelaktigt kostnadsläge på grund av ovannämnda avgifter. Etableringen av ett nytt trafikslag kräver kunskaper hos berörda myndigheter och speciell lagstiftning, som redan finns på EU-nivå. saknar anpassade regelverk för behörigheter, lotsplikt och bemanning av pråmfartyg. Det behövs en utredning om huruvida EU-förordningen om inre vattenvägar behöver kompletteras med svenska särregler om pråmtrafiken. I myndigheternas uppgifter ingår att bidra till industrins konkurrenskraft. Genom att öka den interna kunskapen om pråmtrafiken, och på olika sätt inkludera den i myndigheternas arbete, stärks industrins möjligheter att välja optimalt trafikslag, effektivisera distributionen, öka tillförlitligheten, sänka miljöbelastningen och skapa kostnadseffektiva transportlösningar. För att ska ha ett robust transportsystem måste pråmtrafiken inkluderas i det på samma sätt som de övriga trafikslagen när det gäller forskning och offentliga upphandlingar. Boriana (M)
mot · H8021971 · 2020-10-02 00:00:00 — Säkerhetsspärr för överföring av lagfart ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa processen för överförande av lagfart i enlighet med vad som anförs i motionen och tillkännager detta för regeringen. sker ett antal försök till lagfartskapningar. Antalet är inte särskilt stort, men de som drabbas utsätts för stort obehag, och måste gå till domstol för att få rätt. är det förbluffande lätt att lura till sig lagfart på en fastighet. Det räcker till exempel med ett par förfalskade signaturer på ett gåvobrev. Inga kontroller av dokumentets äkthet görs av Lantmäteriet. skickar Lantmäteriet ett vanligt brev per post efter att en lagfartsöverlåtelse har gjorts, men när den som är utsatt för en lagfartskapning får detta brev är det redan för sent att agera för att förhindra kapningen. För att förhindra bedrägerier av detta slag behöver rutinerna skärpas upp. En enkel spärråtgärd kan vara att den som ska överföra en lagfart till någon annan alltid kontaktas av Lantmäteriet för att godkänna överlåtelsen. Alternativt digitaliseras hela processen, och själva överförandet måste signeras med bank-id. Boriana (M)
mot · H8021972 · 2020-10-02 00:00:00 — Stärkt äganderätt i minerallagstiftningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt äganderätt i minerallagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. I finns goda möjligheter för en ökad mineralutvinning, vilket kan skapa jobb, ökade exportintäkter och tillväxt. Genom en ökad utvinning kan också bidra med viktiga mineraler för den gröna omställningen, exempelvis med olika mineraler som krävs för batteritillverkning. En ökad mineralutvinning i är mot denna bakgrund välkommen. är det viktigt att utvinningen sker hållbart och med respekt för äganderätten. I gällande lagstiftning väger äganderätten dock alltför lätt. Markägare bli ofta överkörda när undersökningstillstånd ges och nya gruvor planeras, vilket bland annat skett i . Företag får utan större svårigheter undersökningstillstånd för stora områden. berggrund innehåller värdefulla och viktiga mineraler. Sökandet och utvinningen av dessa behöver ske med större respekt för äganderätten och markägarnas intresse än vad som görs . blir inte ens markägare underrättade om att tillstånd har givits om provborrning på deras fastigheter. Detta är helt orimligt. Regeringen bör tillsätta en utredning om hur äganderätten kan stärkas i minerallagstiftningen. Särskilt är det förändringar i minerallagen som behöver göras men också bestämmelser och dess relation till minerallagen bör ses över i syfte att stärka markägarens ställning. Vad som bland annat behöver prövas inom ramen för en utredning om stärkt äganderätt är giltighetstiden på de undersökningstillstånd som ges med stöd av minerallagen. gäller ett undersökningstillstånd men med möjlighet till förlängning till maximalt hela . För en fastighetsägare innebär ett undersökningstillstånd ofta att det läggs en ”våt filt” över det område som tillståndet gäller för. Undersökningen vållar kanske inte någon direkt skada på marken men indirekt kan undersökningstillståndet vålla betydande problem och inte minst skapa osäkerhet för markägaren. Konkret kan undersökningstillstånd göra det svårt att sälja fastigheter liksom försvåra framtida markanvändning. Centralt i detta sammanhang är att se över hur markägare bättre kan ersättas. Ersättning bör utgå för prospektering och brytning men intrångsersättning bör också övervägas vid undersökningstillstånd. En möjlig modell vore att intrångsersättning ska betalas om undersökningstillstånd förlängs. Det vore ett verktyg för att förmå de företag som erhåller undersökningstillstånd att skyndsamt genomföra sina undersökningar. behöver en modern minerallagstiftning som tar hänsyn till både det stora behovet av mineraler och markägarnas äganderätt och intressen. Regeringen bör skyndsamt utreda hur äganderätten kan stärkas i minerallagstiftningen för att därefter återkomma till med konkreta förslag.
mot · H8021978 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera återvändandearbetet när det gäller de utlänningar som har ett lagakraftvunnet avslagsbeslut på sin ansökan om asyl genom förbättrade diplomatiska relationer med de aktuella hemländerna, bl.a. genom skärpta krav för biståndsutbetalningar, och tillkännager detta för regeringen. har och ska ha en rättssäker och ordnad asyl- och migrationsprocess. En reglerad asylinvandring är en förutsättning för en välfärdsstat som . Alla tankar om fri invandring måste å det starkaste avfärdas – våra välfärdssystem skulle helt enkelt inte klara trycket av alltför stor invandring och än mindre en oreglerad sådan. Endast den som har skyddsbehov som möter utlänningslagens krav ges rätt till asyl i . Den som fått ett ja på sin ansökan om asyl måste snabbt ges förutsättningar att integreras i det svenska samhället, med krav på kunskaper i det svenska språket och ett arbete att gå till som grund för att lyckas. Den som fått ett avslagsbeslut som vunnit laga kraft har inte rätt att stanna kvar i . Tyvärr ser vi dock hur allt fler uppehåller sig i illegalt även efter ett utvisningsbeslut. Antalet papperslösa väntas öka kraftigt . De skuggsamhällen som därmed kan förväntas växa fram i ökad takt är oerhört problematiska, både för den enskilde utlänningen som riskerar att utnyttjas i sin utsatta situation och för samhället i stort med ökande segregationsproblem och kostnadsökningar till följd. Ett nej måste vara ett nej – inte ett nja. måste intensifiera återvändandearbetet. En inte alltför ovanlig orsak till att ett återvändande inte kan verkställas är därför att både den enskilde utlänningen och hemlandet är ointresserade av att medverka till utlämnandet. De diplomatiska kontakterna med aktuella länder måste skärpas och förbättras. är ett stort biståndsgivarland och därmed innehavare av möjligheter till ordentliga påtryckningsmedel i förhandlingar om utlämningsavtal. De biståndsmottagarländer som är ointresserade av att ta emot de egna medborgarna ska veta att är berett att dra in biståndet. Detta bör tillkännage för regeringen.
mot · H8021979 · 2020-10-02 00:00:00 — En kunskapsbaserad och kompensatorisk skola ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och gymnasieskolan i högre utsträckning måste lära ut kunskaper och vara kompensatorisk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera lärarutbildning med grund i forskning och evidens om barns lärande och tillkännager detta för regeringen. Skolan är en av de viktigaste grundpelarna i det moderna samhället. Genom skolan lär vi ut kunskap och färdigheter om historia, nutid och framtid som kan användas livet ut. Skolan är också den komponent i samhället som allra mest ger barn lika möjligheter till ett självständigt liv. Skolan utjämnar livschanser och är och bör vara kompensatorisk. Den svenska skolan har lyckats sämre med uppdraget att lära ut kunskap och vara kompensatorisk. Det vet vi från internationella mätningar såsom och Timss. har den negativa trenden brutits och det är givetvis positivt. Det har dock inte skett en fullständig återhämtning eftersom svenska elever fortfarande presterar sämre än vad de gjorde innan tappet påbörjades och de bästa svenska eleverna presterar långt ifrån toppen. Det finns olika teorier kring varför det har skett ett stort kunskapstapp. Forskning visar dock att det till mångt och mycket beror på den progressiva inriktningen på undervisningen och förhållningssättet till kunskap som i började slå rot . Den progressiva idén om skolan innebar bland annat att fokus på faktakunskaper nedvärderades till förmån för elevers självständiga arbete, elevinflytande och glädje i inlärningsprocessen. Den moderatledda regeringen gjorde –2014 en rad reformer för att stävja utvecklingen och lyckades som sagt bryta den negativa trenden. Genom ny skollag, nya läroplaner, nytt betygssystem, tidigare betyg och nationella prov förbättrades de svenska elevernas kunskaper. Mycket kvarstår dock att göra. En betygsutredning har presenterat förslag om ämnesbetyg och att kurssystemet byts mot ett ämnessystem, att nationella prov ska vara ankrande för och att det införs examensprov med extern rättning på gymnasieskolan. Detta är bra förslag som tillsammans med att de nationella proven blir jämförbara förmodligen kommer att öka kunskaperna i den svenska skolan. Utöver detta krävs en moderniserad lärarutbildning som grundar sig i forskning och evidens kring ungas lärande och kognition. Faktainlärning och katederundervisning måste uppvärderas i förhållande till självständigt arbete och eget kunskapssökande. Det senare bör inte tas bort helt men däremot måste en bättre balans uppnås, och denna måste vara tydlig redan på lärarutbildningen. Den svenska skolan måste återgå till att vara bland de bästa i världen och till att lyckas med det kompensatoriska uppdraget. Om vi lyckas att ge barn och unga i en skolgång i världsklass kommer vi också att lösa många av de problem som uppstår i senare åldrar. Det är en investering i individer och vårt gemensamma samhälle.