mot · H7023557 · 2020-04-03 00:00:00 — Vi efterfrågar ett fördjupat samarbete och dialog mellan våra nordiska länder mot terrorrörelser och radikalisering, detta för att göra arbetet så effektivt som möjligt. Det här är viktigt ur flera perspektiv, dels för att inte ytterligare bidra till att destabilisera regionen i framför allt och och för att avhjälpa det mänskliga lidande som pågår, dels för att värna säkerheten i , förhindra ytterligare radikalisering och minska risken för terrorbrott i och övriga . Nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. vill, i likhet med vad som fördes fram i Stoltenbergrapporten , öka det nordiska samarbetet inom försvars- och säkerhetsområdet. Vi ser uppenbara förtjänster i att de nordiska länderna tar ett gemensamt ansvar för regionens säkerhet, i likhet med vad som länge planerades under era. Nordefcosamarbetet som lanserades 2009 har varit en viktig byggsten i det nordiska försvars- och säkerhetssamarbetet och har ännu utvecklingspotential. Vi välkomnar också att det har skett en nära samverkan i försvars- och säkerhetsfrågor mellan de nordiska och baltiska länderna . Under det svenska ordförandeskapet i Nordefco gjordes två strategiska studier, men vi anser att initiativförmåga ytterligare kan skärpas och utökad samordning intensifieras. bör i det även understryka vikten av fortsatt goda och utvecklade relationer och samarbetsavtal med . välkomnar att arbetet med det nordiska försvarssamarbetet har fortskridit, förstärkts och fördjupats . Vi ser särskilt positivt på det fortsatta och fördjupade försvarssamarbete som har utvecklats mellan och och vill i förlängningen se ett försvarsförbund mellan länderna. Det kompetensutbyte som sker via studiebesök och gemensamma övningar bör vara av hög prioritet i det svensk-finska försvarssamarbetet både i nutid och för framtiden. Genom den nordiska solidaritetsförklaringen har de nordiska länderna gemensamt uttalat att i det fall ett nordiskt land skulle drabbas av en kris eller ett angrepp, så kommer övriga länder att bistå med relevanta medel. Solidaritetsförklaringen är ännu någorlunda allmänt hållen, men närmare avtal har slutits, vilket är en glädjande utveckling. Det rör mekanismer vid kriskonsultationer, användning av landningsbaser och försörjningstrygghet vid materielbrist. anser med hänvisning till solidaritetsförklaringen och arbetet inom Nordefco att det finns möjligheter att ta försvarssamarbetet till nästa nivå. Undertecknandet av Vision 2025 är ett sådant steg. Vi anser att fler steg kan tas med de övriga nordiska länderna i syfte att skapa förutsättningar för ett nordiskt försvarssamarbete som långsiktigt också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier. En sådan försvarsgaranti skulle inte nödvändigtvis behöva inkludera samtliga nordiska länder i ett inledande skede utan kan påbörjas genom att ett par nordiska länder – t.ex. och – går före. Den coronapandemi som har drabbat världen globalt, men inte minst slagit hårt mot stora delar av och de nordiska länderna, visar behovet av samverkan inom . Att våra respektive länder väljer olika vägar att bemöta en pandemi beror möjligen på ländernas olika bedömningar och inrikespolitiska kulturer och är naturligtvis fullt legitimt givet att vi är självständiga stater. har vi både hjärtat och nyttan i vid sidan av nationen och när de nordiska länderna väljer olika vägar i hanteringen av större nationsöverskridande kriser är det av största vikt att det nordiska samarbetet står fast och fortsättningsvis fungerar. Med målet att vara världens mest integrerade region är det av stor vikt att det får avgörande nytta i praktiken i situationer som denna. En nordisk krisberedskap ska skapa förutsättningar för försörjning av bl.a. medicin och sjukvårdsmateriel till de nordiska invånarna. Ett annat gott exempel på nödvändigheten av en starkare nordisk krisberedskap är från den varma . Efter omfattande skogsbränder och stora nationella påfrestningar i syntes med all tydlighet behovet av samverkan, särskilt med våra närmaste grannar. Otaliga skogsbränder härjade i flera av våra nordiska länder, och assistans fick begäras från östra och södra för att övermanna lågorna. Tack vare brandflyg, brandbilar och frivilliga krafter från andra länder kunde bränderna bekämpas och ännu värre katastrofer undvikas. illustrerade situationen att det finns ett stort värde och behov i om vi nordiska grannländer i mycket högre grad kunde upprätta en gemensam krisberedskap som utan onödiga hinder kan operera över våra gränser. Räddningstjänstsamarbetet Nordred möjliggör förvisso värdefullt räddningstjänstutbyte, men långt ifrån tillräckligt i förhållande till vad som skulle kunna organiseras och behövas vid kriser och katastrofer av dignitet och vidsträckthet. Det gäller även sjukvården. Beroende på var i medborgare bor råder olika förutsättningar, som t.ex. skillnader mellan städer, landsbygd och glesbygd. Därför är det viktigt att satsa på jämlik vård för alla, oavsett belägenhet. Genom att öka det nordiska samarbetet inom området öppnas nya möjligheter. Det kan exempelvis röra sig om att göra det enklare att få vård i andra nordiska länder, men där hemlandets sjukvårdssystem står för kostnaden. finns samarbeten mellan exempelvis ambulanssjukvården och olika sjukhus i , dock finns det alltid potential till vidareutveckling. och vår partigrupp i , Nordisk Frihet, menar att vår samlade beredskap behöver inventeras, samordnas och koordineras. Vi menar också att vi skulle tjäna på att bygga upp viss beredskap tillsammans, såsom en gemensam brandflygsflotta, där vi skulle få ut avsevärt mycket mer förmåga och effekt genom att samverka kring resursförmåga än om varje nordiskt land ska bygga upp och upprätthålla beredskap som är svår att försörja på egen hand. Vi föreslår därför att tillkännage för regeringen som sin mening att ansvariga statsråd ska bejaka de initiativ som har tagits inom ramen för och se över gemensamma resurser och var våra länder kan samverka samt ta initiativ till att avlägsna de gränshinder som eventuellt kan fördröja samverkan vid kriser. Fiske är en traditionell och viktig näring i alla våra nordiska länder. Fisket är så pass förknippat med flera av länder att det kan räknas som en kulturbärande näring. Det finns frågor i skärningspunkten mellan ekonomi, kulturarv och miljö som är lika eller liknande mellan länderna och som skulle behöva ett systematiskt angreppssätt, inte minst eftersom de olika värdena och olika länder är sammanflätade. Många fiskbestånd är hårt ansträngda , vilket kan leda till att de inte kommer att kunna utnyttjas som resurs . Det östra torskbeståndet i har redan nära nog kollapsat. Minskade bestånd får också stora effekter på det traditionella kustfisket och därmed kulturarvet. Genomtänkta strategier med helhetssyn, som omfattar alla de nordiska länderna och fiskets olika värden, har i ljuset av detta möjlighet att skapa synergieffekter mellan långsiktig näringsverksamhet, kulturarv och miljö. anser att regeringen bör ta initiativ till en dialog med de andra nordiska länderna för att utveckla gemensamma miljöstandarder och utveckla förvaltningssystemen i de olika länderna så att de harmonierar med varandra. Målsättningen bör vara att optimera den långsiktiga nyttan, säkerställa livskraftiga fiskbestånd och möjliggöra ett levande kustfiske. Att främja och stärka det nordiska fisket går också i linje med den strategiska prioriteringen ”Ett grönt ”. Hållbar förbrukning och produktion Det nordiska svanmärket för miljövänliga produkter är en framgång. Det möjliggör för konsumenter och upphandlingsansvariga att välja miljövänligare alternativ och har också drivit produktutveckling mot miljövänligare alternativ. Om man kan utvidga märkningen till nya produktgrupper skulle en ännu större miljövänlighet kunna uppnås. Märkets stora legitimitet är en av de största tillgångarna och måste värnas. Därför är det viktigt att man när man utvidgar märkningen till nya produktgrupper gör det där en verklig miljönytta uppnås när man väljer svanmärkta produkter. Svanmärkning skulle kunna spela en stor roll för cirkulära produkter. Dessa produkter är ofta innovativa, och det är svårt att intuitivt bedöma vilken miljönytta en ny cirkulär produkt ger. Bedömningen är komplex, och en produkt kan vara positiv ur ett perspektiv men negativ ur ett annat. Avancerade helhetsanalyser och systemanalyser måste göras för att rätt bedöma den samlade miljövänligheten hos en produkt. Därmed kan svanmärkningen spela en stor roll, eftersom sådana bedömningar ligger utanför räckvidden för den vanliga konsumenten och upphandlaren. anser att regeringen ska arbeta för att säkerställa att arbetet inom svanen som har initierat för att utvidga svanmärket till nya produktgrupper på klimatcentrala områden verkligen leder till en utvidgning av svanmärkningen till nya produktgrupper inom området cirkulära produkter samt i den processen värna svanmärkningens höga legitimitet.