mot · H7023604 · 2020-04-29 00:00:00 — När organisationerna inte kan undgå dessa kostnader blir nästa steg i stället att minska på personal och andra medarbetare. Detta sker som efterfrågan på personalens tjänster sannolikt är oförändrad – eller till och med större – i och med krisens olika effekter. För att minska kostnaderna sägs nu personal och medarbetare upp, och de som kan ansöker om att få permittera sin personal. Men de fasta kostnaderna är en betydande del av verksamheten och kan vara tillräckliga för att skapa ekonomiska problem och göra att kärnverksamheten blir lidande – och i värsta fall få verksamheten att gå omkull. Regeringen har presenterat förslag om hyresstöd för att täcka hyreskostnader. Men i de riktlinjer som regeringen har satt upp för stödet omfattas bara registrerade företag inom sällanköpshandel, hotell, restaurang och vissa andra verksamheter. Civilsamhällets organisationer lämnas således till den största delen utanför. Och de få som kanske är föremål för hyresstödet, genom att de kvalificerar sig inom en viss SNI-kod, säger att de inte kan svara på om så är fallet. menar att det vore förödande om civilsamhällets organisationer får sådana ekonomiska problem att de inte kan upprätthålla sin verksamhet. Det krävs nu ett statligt stöd för att minska deras fasta kostnader så att de kan fortsätta med sin huvudverksamhet. Stödet ska kunna gå till ideella föreningar, trossamfund, stiftelser och sociala företag utan vinstsyfte. För att få ta del av stödet måste man ha tappat eller mer av intäkterna. Ersättningen är sedan av intäktsbortfallet. Stödet kan max bli per organisation för månaderna . Organisationerna måste också ha en löpande bokföring enligt lag eller stadgar och kunna presentera ett ekonomiskt avslut i form av ett bokslut eller en årsredovisning. Utbetalningen av kostnadsstödet redovisas och granskas sedan i efterhand av en revisor i form av en särskild ”coronadeklaration” där det måste konstateras att intäktsstödet har använts för att täcka kostnader i verksamheten. Stödet hanteras av länsstyrelserna och sker i dialog med civilsamhällets paraplyorganisationer. Kostnadsstödet beräknas totalt kosta staten 800–. Stöd vid stora kostnadsökningar Utöver större intäktsbortfall uppvisar också vissa organisationer extraordinära kostnadsökningar till följd av en stor uppgång i efterfrågan på deras tjänster. Det kan handla om ideell läxhjälp och samtalsstöd för unga och äldre osv. Detta har inneburit ett ökat arbete och anpassningskostnader för att möta behoven, exempelvis genom att ställa om till mer digital hjälp. finns det ofta ingen som direkt betalar för tjänsten – och bidrag släpar oftast efter. Effekten blir en tuff ekonomisk situation. Dessa verksamheter som upplever extraordinära kostnadsökningar bör också vara föremål för kostnadsstöd. Barnens rätt i samhället () såg redan i inledningen av coronakrisen en uppgång i antalet samtal , liksom läxhjälpsorganisationer som påverkades mycket till följd av beslutet att stänga gymnasieskolorna. Äldrelinjen hos Mind har sett nära en fördubbling av antalet samtal och har rekryterat hundratals. Regeringen har tillskjutit till organisationer som jobbar med utsatta kvinnor, barn och hbtq-personer. Det är bra, men bedömer att det behövs mer ekonomiskt stöd till dem som ser en kraftigt ökad efterfrågan. föreslår dels riktade stöd till med och Mind med , dels ett generellt tillskott för stöd till kostnadsökningar på till organisationer som arbetar med utsatta, vilket kan sökas enligt kriterierna ovan. Statlig kreditgaranti för lån För att öka bankernas utlåning till företag som har fått tillfälliga problem till följd av coronakrisen har det införts en statlig kreditgaranti. Det gör att staten står för av kreditrisken när en bank lånar ut. Detta ger ett välbehövligt likviditetsstöd så att fler företag kan övervintra. Civilsamhällets organisationer omfattas dock inte av kreditgarantin även om de bedriver näringsverksamhet, vilket gör att bankerna säger nej till likviditetsstödjande lån. I regeringens förslag nämns bara företag, och enligt bankerna gäller kreditgarantin inte för associationsformerna ideell förening, stiftelse och trossamfund. Det är mycket olyckligt, eftersom det är ett snabbt och enkelt stöd från staten att kunna ta del av när organisationerna står i en djup men – förhoppningsvis – kortvarig kris. Därför anser att även dessa måste omfattas av samma kreditgaranti. Genomlys övriga krisförslag så att de fungerar för civilsamhället Det är viktigt att de förslag som har tagits fram genomlyses ur ett civilsamhällesperspektiv och anpassas. Det gäller förslaget om kreditgarantier ovan, men det är också viktigt att säkerställa att krisstödet till vård och omsorg också kommer idéburna vårdgivare till del och att permitteringsstödet fungerar för civilsamhället. Frigör projektbaserade bidrag till generella bidrag Staten ger ut projektbidrag till civilsamhället. Exempelvis betalar Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ut 300–i projektbidrag. För att få bidrag behöver organisationerna genomföra projekt, men det kan vara mycket ovisst om det går att genomföra – eller ens är önskvärt att genomföra – vissa projekt. MUCF har uttalat att de hanterar projektbidragen mer flexibelt i och med krisen och att det ska vara möjligt att skjuta upp projekt. [11] Men enligt branschorganisationerna hanteras det olika beroende på myndighet. För att underlätta hanteringen och ta bort osäkerheten bör bidragen tillfälligt göras om från projektbidrag till generella bidrag . Pengarna ska därmed kunna gå till organisationerna så att de kan övervintra och fortsätta med deras uppdrag. Det innebär också att myndigheterna inte ska kräva återbetalning av bidrag . Omgjorda bidrag kan därmed ge finansiering utan att mer medel ur statens budget behöver tillföras. Höjt tak i gåvoskatteavdraget till Trots att behoven av hjälp till utsatta på flera sätt ökar i krisen – både i och internationellt – så ser organisationerna att givandet minskar. Det är bl.a. en konsekvens av att det har blivit svårare att bedriva insamlingar och evenemang som genererar medel till hjälpverksamheten. Det är angeläget att det offentliga ger en injektion vad gäller att öka insamlingen till hjälpverksamhet, som är mycket angeläget, inte minst i krisen. är skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer återinförd, och det systemet kan nu användas för att stimulera givande ännu mer. anser att beloppsgränsen är alltför begränsad då den uppgår till maximalt och enbart riktas till forskning och social hjälpverksamhet. har därför tidigare föreslagit att beloppsgränsen ska höjas till och att fler ändamål ska inkluderas. Men under de extraordinära omständigheter som har uppstått till följd av coronaviruset behöver den ideella sektorns hjälpverksamhet stärkas kraftigt. föreslår därför en kraftig utbyggnad av gåvoskatteavdraget under resterande del av 2020. Förmodligen kommer färre att kunna ge under en ekonomisk kris, men de som kan och vill ska få en starkare uppmuntran att göra det. föreslår att den högsta skattereduktionen höjs till per person, vilket innebär att en privatperson kan skänka till ideell verksamhet med 25 procents skattereduktion . Det gör att givare kan ge större belopp och att det offentliga därmed indirekt förmerar värdet av gåvorna. Förslaget förväntas öka givandet och därmed stötta organisationerna. Förslaget beräknas kosta staten ca . Sammanställning av nya satsningar Utvidgad korttidspermittering för visstidsanställda/konsulter Höjt lönetak för korttidspermittering till Sänkta arbetsgivaravgifter i utsatta branscher Statsbidrag till kommunerna för minskat varsel Fasta anställningar och förbättrade villkor inom äldreomsorgen Utbildning av äldreomsorgens chefer Vuxenutbildning med tidsbegränsade anställningar Intäktsstöd vid större intäktsbortfall Kostnadsstöd vid extraordinära kostnadsökningar Höjt tak för gåvoskatteavdrag Aviserade satsningar i vårmotionen totalt Acko Ankarberg (KD) [1] Beveridgekurvan visar på sambandet mellan lediga jobb och arbetslöshet och används för att påvisa matchningseffektiviteten på arbetsmarknaden. Ju fler vakanser som finns tillgängliga, desto större är sannolikheten för en arbetssökande att finna ett arbete och desto lägre blir arbetslösheten. [2] , 1/4-20, . [3] 5 a § 4 lagen (2013:948) om stöd till korttidsarbete. [4] Personal som stannar, . [5] – Statistik om sjukpenning och rehabiliteringspenning. [6] Personalen i välfärden – så ser det ut, SKR. [7] Tid att leda, Vision. [8] Dagens samhälle . [9] Hållbart medarbetarengagemang (HME) är ett totalindex som beräknas utifrån resultaten för de tre delindexen motivation, ledarskap och styrning. Motivation = Mitt arbete känns meningsfullt./Jag lär nytt och utvecklas i mitt dagliga arbete./Jag ser fram emot att gå till arbetet. Ledarskap = Min närmaste chef visar uppskattning för mina arbetsinsatser./Min närmaste chef visar förtroende för mig som medarbetare./Min närmaste chef ger mig förutsättningar att ta ansvar i mitt arbete. Styrning = Jag är insatt i min arbetsplats mål./Min arbetsplats mål följs upp och utvärderas på ett bra sätt./Jag vet vad som förväntas av mig i mitt arbete. [10] har närmare 160 medlemmar som tillsammans omsätter , varav insamlade medel från allmänhet, näringsliv, organisationer och stiftelser utgör . Medlemmarna har ca 14 000 anställda och 58 000 volontärer. [11] .