mot · H8022952 · 2020-10-06 00:00:00 — Enligt en analys av stöd för personer som riskerar psykisk ohälsa i , genomfört av 2018, är det framför allt personer som haft en psykiatrisk diagnos i livet som berörs av de kommunala insatserna. I rapporten framkommer att målgruppen behöver definieras i undergrupper, då förutsättningar och behov skiljer sig mellan personer som drabbas i samband med åldrandet och de äldre som levt länge med sin psykiska sjukdom. Det konstateras också att kunskapen om åldrandet och vad det kan innebära fysiskt och psykiskt behöver öka, både hos professionen men också hos de äldre personerna själva. vill mot denna bakgrund att regeringen ser över hur kommunernas och regionernas insatser för att förebygga, fånga upp och behandla äldres psykiska ohälsa ses över, vilka forskningsbehov som finns samt hur evidensbaserad kunskap om välfungerande insatser kan spridas. En egen- och friskvårdsreform För har det stor betydelse att människor ska få frihet och förutsättningar att fatta egna, välgrundade beslut och bidra till sin egen hälsa genom bra levnadsvanor och en hälsosam livsstil. Då är egenvård och friskvård centralt. Egenvård är när en patient får utföra hälso- och sjukvårdsåtgärder i hemmet, antingen själv eller med hjälp av en närstående eller en personlig assistent. Det kan exempelvis handla om medicinering eller omläggning av ett sår. Friskvård är ett samlingsbegrepp på åtgärder som stimulerar till egna aktiva hälsobefrämjande insatser, det vill säga att hålla sig frisk genom sunda levnadsvanor. levnadsvanor som ofta framhålls är lämplig kost, fysisk aktivitet, goda sömnvanor och att undvika rökning, droger, alkohol och stress. Brist på en nära och tillgänglig vård, geografiskt eller socialt, skapar få möjligheter för preventiva och hälsofrämjande åtgärder, vilket koncentrerar vårdsökande till sjukhusvården och förlänger vårdköerna. ser ett stort behov av nya, sammanhållna lösningar som kan innebära att egenvård och friskvård får ta större plats i den enskildas hälsovård och vi vill därför att det tillsätts en bred utredning av en sådan egen- och friskvårdsreform. Vi anser att den digitala vården måste vara en del av det grundläggande vårdutbudet. Myndigheten för vårdanalys inventerade 2019 behoven av digital information i cancervården i en omfattande kvalitativ studie. Myndigheten rapporterar om en samstämmig uppfattning bland de patienter som intervjuats att vårdens kommunikationsmöjligheter i stora delar är förlegade. Som exempel menar patienterna att det inte borde vara särskilt svårt att få fram ett system där informationssäkerheten är tillräckligt hög för att informationen i kommunikationen via e-post eller sms ska vara skyddad. Både ur ett effektivitetsperspektiv och ur ett tillgänglighetsperspektiv måste vården följa med i samhällsutvecklingen, menar patienterna. Det finns anledning att tro att cancerpatienternas synpunkter är representativa även för patienter med andra och enklare diagnoser. saknas en nationell lösning för hur digitala vårdtjänster ska erbjudas patienter i hela landet. Den digitala vården är här för att stanna och de många nya vårdtjänster som skapas av innovativa vårdföretag måste kunna nyttjas bättre av andra vårdgivare och patienter. vill därför att en nationell lösning som garanterar samtliga patienters tillgång till den digitala vården kommer på plats. anser vidare att en sådan lösning bör ta utgångspunkt i den nationella plattformen 1177 och dess möjlighet att bli en nationell portal för marknadens alla vårdtjänster. Det skulle skapa långt bättre förutsättningar för mer, bättre och mer effektiv egen- och friskvård. De intervjuade cancerpatienterna i Myndigheten för vårdanalys studie menar också att de, förutom bättre digital kommunikation med vårdgivare, behöver information om andra patienters erfarenheter och upplevelser av vårdprocesser. Enligt dem bidrar patientbaserad information med erfarenhet, kunskap och gemenskap ur ett perspektiv som vården själv har svårt att erbjuda patienten. De menar att patientbaserat stöd kan ses som en resurs för vården, och att bättre utvecklade samarbeten mellan vården och patientforum kan hjälpa fler patienter att få ett bättre liv och välmående i samband med sin sjukdom, som information som ges av andra patienter inte får ses eller framställas som en källa för kvalificerad vårdinformation. vill mot denna bakgrund se en kartläggning av hur patientbaserad information används i patientstöd och kvalitetsutveckling inom olika delar av sjukvården, och vilka evidensbaserade metoder som finns att tillgå. Ett stärkt samarbete mellan apotek och vårdgivare På apoteksmarknaden finns ett antal aktörer som genom samverkan med vårdgivare kan erbjuda vårdtjänster i anslutning till öppenvårdsapotek. Apoteken ser genom dessa nya samarbeten möjlighet att utveckla tekniska tjänster och integrerade vårdkoncept som kan främja folkhälsans och hälso- och sjukvårdens utveckling. I dessa samarbetsformer stärks även kunskapsutbytet mellan farmaceuter och sjuksköterskor vilket ger en ökad kvalitet, följsamhet och patientsäkerhet vid läkemedelsordination och uppföljning. Dessa initiativ har därutöver en unik möjlighet att avlasta den offentliga vården och öka personcentreringen kring den enskilde patienten. presenterade , på uppdrag av regeringen, en översyn av kriterierna för att få tillstånd att bedriva öppenvårdsapotek. Som ett resultat av översynen föreslår att vårdgivare inte ska kunna beviljas tillstånd att driva öppenvårdsapotek. Anledningen till förslaget uppger framförallt vara möjliga risker kopplat till överförskrivning av läkemedel samt risk för onödigt vårdutnyttjande. I Sveriges apoteksförenings branschrapport framgår det dock att den marginal som öppenvårdsapoteken får vid hanteringen av förskrivna läkemedel inte täcker apotekens kostnader för receptaffären, vilket talar emot att öppenvårdsapotek skulle ha incitament att genom ett ägande i en vårdgivare påverka förskrivningen av läkemedel. Tvärtom tyder detta på att apoteken har tydliga incitament att hänvisa patienten till lägsta möjliga vårdnivå för patientens vårdbehov. När branschen studeras finner man inte heller fog för att ett onödigt vårdutnyttjande skulle ha växt fram som följd av utvecklingen på apoteksmarknaden. Inget av det underlag som samlat in har pekat på brister, missförhållanden eller erfarenheter där professionens integritet försakats som följd av äganderelationen. Den stora integritet och yrkesetik som finns bland professionen talar starkt emot att ekonomiska incitament skulle påverka förskrivningsgraden. Därutöver finns regelverk som förhindrar läkare att direkt äga och drivna egna öppenvårdsapotek, med beaktande av de eventuella incitamentskonflikter som skulle kunna uppstå. Vi ser därför inte behovet av att ålägga apoteksmarknaden fler regleringar och begränsningar. Tvärtom ser fördelar med de samverkanslösningar som uppstår vid samägande i vårdgivare och öppenvårdsapotek. En sådan utveckling har all möjlighet att uppvärdera den kunskap som finns hos farmaceuterna rörande både egenvård och följsamhet till ordination. Detta är en utveckling som anser behöver ta större plats i vården och ett steg i den egenvårdsreform vi vill ska bidra till hälso- och sjukvårdens omställning. vill därför även fortsättningsvis tillåta samägande av vårdgivare och apotek. En moderniserad nyckelhålsmärkning för bättre livsmedelsval Nästan all hjärt-kärlsjukdom och av all cancer går att förebygga med bättre matvanor, mer fysisk aktivitet och genom att inte använda tobak. Ohälsosamma matvanor orsakar allra flest sjukdomar i . Den svenska hälsovården måste bygga på att människor ska kunna fatta välinformerade beslut om sina levnadsvanor. För att detta ska vara möjligt måste fler konsumenter bli informerade om skillnaden mellan hälsosam och ohälsosam kost. Ett sätt att göra detta är genom nyckelhålsmärkningen som ska göra det enkelt för konsumenter att i butiken välja nyttig mat. Nyckelhålsmärkningen är ett svenskt initiativ som firade . finns nyckelhålsmärkningen i även , och . I är det som står bakom märkningen. Livsmedelsbranschen ser Nyckelhålet som ett viktigt verktyg i sitt arbete för att verka för bättre matvanor, både nu och . För att Nyckelhålet ska få en verklig effekt och kunna bidra till en synlig, transparent och hållbar märkning som kan vägleda konsumenten till bättre val måste märkningen moderniseras. Detta kräver även att staten åtar sig att göra en långsiktig satsning på Nyckelhålet. Under denna förutsättning pekar många aktörer i livsmedelsbranschen på att de är beredda att sätta upp mål för att öka antalet nyckelhålsmärkta varor på hyllorna. ser att det är fördelaktigt att använda en redan känd märkning för konsumenten för att ytterligare stärka informationen om hur individen kan främja sin egen hälsa genom bättre kostvanor. Därutöver kommer satsningen som krävs för att stärka varumärket och främja en nationell målsättning kring märkningen vara betydligt mindre än den kostnad som krävs för att lansera en helt ny märkning. anser därför att regeringen bör ta initiativ till en långsiktig satsning och modernisering av Nyckelhålet, i samarbete med livsmedelsbranschen. Stärkt fokus på cancerprevention i ANDT-strategin Det finns stora mänskliga och samhällsekonomiska vinster att göra på ett preventivt hälsoarbete. Att rökning är skadligt och att man ska sola med förstånd har de flesta numera god kunskap om. Färre är medvetna om kopplingen mellan alkohol, stillasittande och fel kost med riskerna att få cancer. De livsstilsförändringar som krävs för att hindra en negativ utveckling för antalet cancerfall sammanfaller med de ändringar som även andra sjukdomar kräver. Det handlar om en bättre kost och om fysisk aktivitet under hela livet. I årliga rapport kan vi se ökning av övervikt och fetma, att det psykiska välbefinnandet och psykiska hälsan är nedsatt hos allt fler och att stillasittandet inte minskar – då är det klokt att förstärka det preventiva arbetet. Få områden inom svensk politik har utretts i sådan omfattning som folkhälsan och vissa sammanlänkade sjukvårdsfrågor. har utredningar, kommittéer, propositioner och omorganisationer som berör folkhälsopolitiken avlöst varandra. Kostnader relaterade till cancer beräknas till om bara . Sjukdomar och död till följd av övervikt och fetma kostar minst lika mycket. Minst en tredjedel av alla cancerfall går att förebygga med hälsosamma levnadsvanor. vill se stärkta informationsinsatser för att öka kunskapen hos allmänheten om sambandet mellan en ohälsosam kost och cancer. Arbetet med nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor behöver intensifieras. Ansvaret för genomförandet av ANDT-strategin delas av många aktörer på alla nivåer i samhället. Merparten av det ANDT-förebyggande arbetet genomförs dock av kommuner och regioner samt av idéburna organisationer och privata aktörer på lokal nivå. Kommunala resurser avsatta för samordning och planering av ANDT-förebyggande arbete har minskat de senaste två strategiperioderna. anser därför att kommunernas och regionernas förutsättningar för implementering av ANDT-strategin bör ses över och stärkas inför en ny strategiperiod. En nationell handlingsplan för hepatit B och C I beräknas ca 30 000 personer ha hepatit B och 45 000 hepatit C. orsakar virusorsakad hepatit mer sjuklighet och död i än hiv. Efter många års infektion riskerar en kronisk bärare av hepatit B eller C att utveckla komplikationer i form av skrumplever, leversvikt och levercancer. Eftersom en kronisk infektion med hepatit B eller C ofta förlöper utan symtom kan personen vara ovetande om sin diagnos. Hen riskerar därmed att smitta andra och att själv få sin diagnos i ett sent skede, när komplikationer redan tillstött och infektionen är svårare att behandla. Hepatit B och C orsakar höga vårdkostnader för uppföljning och behandling av komplikationerna som följer med nedsatt leverfunktion och levercancer. Särskilt tydligt blir detta när avancerad behandling i form av en levertransplantation behövs. Hepatit C infektion är en av de vanligaste orsakerna till levertransplantation i . Eftersom en stor andel av svenska personer med hepatit C infekterades har de nu haft sin infektion länge och förekomsten av leversvikt och levercancer beräknas därför öka . har behandlingsmöjligheterna för hepatit B och särskilt hepatit C utvecklats mycket framgångsrikt. Genom läkemedelsbehandling av hepatit C kan virusinfektionen ofta botas, och risken för sjukdom och död orsakad av leversjukdom minskar då dramatiskt. De nya läkemedel som har kommit kan uppnå detta med färre biverkningar och under kortare behandlingstid än tidigare behandling. Kostnaden för dessa läkemedel är dock hög. När det gäller hepatit B kan läkemedelsbehandling inte bota, men väl kontrollera infektionen och förhindra komplikationer. Alla med hepatit B behöver inte behandlas, men fler och fler rekommenderas behandling. Behandling minskar också smittsamheten, något som kan vara av värde för t.ex. gravida kvinnor och vårdpersonal med kronisk hepatit B. Den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60) är inte skriven för att möta de problem och de möjligheter som vi ser kring virusorsakad hepatit i . () uppmärksammade hepatitens betydelse för folkhälsan genom en första resolution riktad mot virusorsakade hepatitsjukdomar. Enligt WHO har av 126 undersökta länder (däribland , och ) nationella handlingsplaner mot hepatit. I ett pressmeddelande på världshepatitdagen 2013 uppmanades världens regeringar att agera mot hepatitsjukdomar. WHO förtydligade sitt ställningstagande i dokumentet Improving the health of patients with viral hepatitis (A67/13). Det är av största angelägenhet att även som ett välståndsland tar fram en nationell handlingsplan för att kunna möta dessa utmaningar. vill därför att ges i uppdrag att utforma en nationell plan mot hepatit B och C. I finns över två miljoner människor som är eller äldre, som vi lever allt längre. är ett av världens bästa länder att åldras i. På många sätt är dagens seniorer lyckligt lottade jämfört med tidigare generationer. Äldre är mer sällan fysiskt utslitna, de känner sig friskare och är mer aktiva än . Seniorers livserfarenhet och kompetens gör att man i många fall arbetar lite längre. Då är man också en stor tillgång för samhället. ser de stora positiva och kreativa möjligheterna med att vara senior. lever många äldre – inte minst ensamstående kvinnor – i ekonomisk utsatthet till följd av låga pensioner. Äldre som vill fortsätta att arbeta längre upp kan ofta inte göra det på grund av stelbenta regler och åldersdiskriminering. De här utmaningarna kräver en offensiv politik för att skapa en tryggare vardag, en mer tillgänglig och nära vård, möjligheter att arbeta även och fler bostäder för äldre. Åldersgruppen växer särskilt kraftigt. beräknas antalet 85-åringar och äldre fördubblas jämfört med . Det är en fantastisk utveckling, men innebär stora utmaningar. Det gäller bostäder och transporter, stadsplanering, hälso- och sjukvård och omsorg. Vi behöver skapa samhällen som är goda att åldras i, där vi kan uppleva livskvalitet långt upp . Forskning visar att fysisk aktivitet, bra matvanor, social gemenskap och meningsfullhet har särskild betydelse för ett gott åldrande. Kommuner, regioner och statliga myndigheter behöver förstå äldres behov för trygghet, rörlighet och delaktighet. Här finns det mycket att lära av civilsamhället, av näringslivet – och av kommuner som jobbar målinriktad med åldersvänlig utveckling och äldres medverkan. En bättre förebyggande vård för äldre I finns unika system för hälsovård i form av exempelvis barnhälsovård, skolhälsovård och företagshälsovård. Genom detta förebyggande arbete har vi en av världens lägsta mödra- och spädbarnsdödligheter. Det finns gott om kunskap om hur hälsan kan främjas hos äldre, men inom detta område saknas samordning och liknande välutvecklade hälsoprogram. Trots att mången äldre mår dåligt, är det få som fångas upp av vården och får hjälp. vill att och utvecklar ett äldrehälsovårdsprogram med inriktning på att förebygga psykisk och fysisk hälsa. Uppdraget ska innebära att riktlinjer för hur programmet ska utformas och vad som ska ingå tas fram. Äldrehälsovårdsprogrammet ska finnas i hela landet. Det innebär att alla personer efter avslutat arbetsliv ska erbjudas ett hembesök inom ett visst tidsintervall och efter behov. Genom förebyggande hembesök kommer vården att bli bättre på att tidigt fånga upp äldre med fysiska eller psykiska åkommor. Programmet bör innehålla samtal om bland annat kost, motion, fallskadeprevention, vaccinationer och andra lämpliga delar inriktat mot att förebygga sjukdom hos de äldre som har hälsan i behåll. Det kan till exempel handla om att den äldre får hjälp att delta i gruppträning – något som både främjar den fysiska och den psykiska hälsan, inte minst genom möjligheten till sociala sammanhang och nya vänner. Det skulle inte bara bespara många onödigt lidande utan också göra vården betydligt mer kostnadseffektiv när åkommor kan hittas, botas eller lindras innan de utvecklas till svårare sjukdomar. vill även se en höjd kompetens i primärvård och socialtjänst kring äldres psykiska ohälsa. Det innebär att den personal som kommer att arbeta inom äldrehälsovårdsprogrammet ska ha tillräckliga kunskaper för att upptäcka och ge stöd åt äldre med psykisk ohälsa. Vacciner erbjuds äldre i olika utsträckning i , trots att det finns brett vetenskapligt stöd för att ett strukturerat vaccinationsprogram som exempelvis innehåller säsongsbunden influensa och pneumokocker ger minskad dödlighet bland äldre och riskgrupper. Förra säsongen hade influensavaccinerade personer mellan risk för att behöva vårdas på sjukhus för säsongsinfluensa, jämfört med ovaccinerade. För är det viktigt att äldre i hela landet har samma förutsättningar för skydd mot infektioner som kan få allvarliga konsekvenser om man är årsrik. I ett kunskapsunderlag till regeringen som tog fram 2016, bedömer myndigheten att de hälsoekonomiska effekterna motiverar ett införande av influensavaccination som särskilt vaccinationsprogram för riskgrupper, bland annat äldre . rekommenderar även att personer som är eller äldre vaccinerar sig mot pneumokocker, som kan orsaka lunginflammation. Ett covid-19-vaccin är en självklar beståndsdel av ett allmänt vaccinationsprogram för äldre när en eller fler sådana vacciner godkänns. Även vaccin mot bältros, som kan ges till personer som haft vattkoppor, kan vara aktuell i ett allmänt vaccinationsprogram för äldre. För att nå ut till så många som möjligt är det viktigt att fler än bara vårdcentraler ska kunna vaccinera. erbjuder vissa apotek vacciner. Apoteken är en underutnyttjad resurs, som skulle kunna vara en viktig faktor i ett vaccinprogram för äldre och bidra till fler vaccineringsmöjligheter i hela landet. vill mot denna bakgrund se ett allmänt vaccinprogram för äldre i , och vill att regeringen uppdrar åt i samarbete med att utreda hur ett sådant program bör se ut, genomföras och finansieras. Matglädje för alla äldre Mat, dryck och måltider tillhör livets glädjeämnen och har stor betydelse för hälsa och livskvalitet. Att få uppleva matglädje genom att känna gemenskap, dofter, utseende, variation och olika nya eller kända smaker kan bidra till en bättre hälsa och ökat välbefinnande. Måltiden har stor betydelse för den enskilde och är ofta en höjdpunkt . Måltiden på ett vård- och omsorgsboende ger möjlighet till en social gemenskap och samtal med andra. Vikten av god kost för äldre påtalades i om vård och omsorg av äldre men tyvärr har inte de problem som lyftes i rapporten följts upp av regeringen. För äldre är det även viktigt att måltiderna är jämnt fördelade över dygnet för att kunna tillgodogöra sig det dagliga energi- och näringsbehovet. Hälften av energi och- näringsintaget för ska täckas av lunch och middag. Resterande del ska komma från frukost och mellanmål. Nattfastan är som går mellan sista målet till det första målet som äts kommande dag. För att förebygga undernäring och få en bra livskvalité ska nattfastan inte överstiga . Mat kan även behövs konsistensanpassas. Hänsyn ska tas utifrån medicinska, etiska, kulturella och religiösa skäl. En systematisk mat- och måltidsuppföljning är därför en viktig del av den personcentrerade vården och omsorgen för personer som bor på vård- och omsorgsboende eller får hemtjänst. Många kommuner har redan ett bra och systematiskt arbete med mat och kost för äldre, men det är fortfarande stora skillnader beroende på var i landet man bor. Det finns kunskapsstöd att tillgå för kommunerna, till exempel Nollvision Undernäring som är en e-tjänst med tips och energiberäknande recept för att förebygga och minska undernäring för äldre. Den dåvarande alliansregeringen inrättade 2011 ett nationellt för måltider i vård, skola och omsorg på . Dock behöver det kunskapsstöd som finns spridas i större utsträckning och många kommuner kan behöva implementeringsstöd eller på ett systematiskt sätt kunna ta del av andra kommuners erfarenheter och exempel. vill därför att regeringen ser över hur och andra myndigheter kan underlätta för alla kommuner att få kunskap om och implementera systematisk mat- och måltidsuppföljning, och på så sätt säkerställa att äldre i hela landet har samma möjlighet att uppleva måltidsglädje, valfrihet och adekvat stöd för att motverka undernäring. Fysisk aktivitet på recept till seniorer Fysisk aktivitet är en viktig del av behandlingen vid ett 30-tal olika sjukdomar. I vissa fall kan den fysiska aktiviteten till och med vara den enda eller huvudsakliga delen av en behandlingsbar sjukdom. Forskning har kunnat påvisa de stora fördelarna av en kontinuerlig fysisk aktivitet. En fysiskt aktiv kropp minskar risken för depression, sömnsvårigheter, psykisk ohälsa och livsstilssjukdomar associerade med övervikt och fetma. Fysisk aktivitet kan minska risken för eller förbättra flera olika sjukdomar. Det är mycket viktigt, särskilt för äldre, att ha en reservkapacitet som gör det möjligt att komma tillbaka till sin tidigare funktionsnivå efter en sjukdomsperiod. Personer som förlorar en funktion måste använda en större andel av sin totala kapacitet för att utföra samma funktion, vilket leder till minskad reservkapacitet. För personer med liten reservkapacitet kan även en kort sjukdomsperiod med sängläge leda till att funktioner förloras eller att man måste använda det mesta av sina krafter för att klara funktionen. Fysisk träning med fokus på förbättrad balans är dessutom den enda åtgärden som har vetenskapligt stöd för minskad fallrisk och färre frakturer. Det visar en rapport från , . Rapporten visar att risken för fall kan minskas genom individuellt anpassad vård med flera olika åtgärder som anpassning av hemmet, genomgång av läkemedel och fysisk träning. I drabbas cirka 17 000 äldre av höftfrakturer och minst 1 500 dör till följd av fallolyckor. Det är därmed den i särklass vanligaste typen av olycksfall. Fysisk aktivitet måste således bli en större del av den förebyggande vård som riktas till seniorer. vill därför, som ett led i att utveckla ett förebyggande hälsovårdsprogram för äldre, se tydliga främjande åtgärder för att möjliggöra riktade insatser där fler seniorer får fysisk aktivitet utskrivet på recept. Fler möjligheter till idrottsaktiviteter för äldre i hela landet Fler äldre behöver få chansen att delta i idrottsaktiviteter. Det ger ett socialt sammanhang och kan bidra till bättre hälsa såväl fysiskt som psykiskt. Alla har inte en bakgrund inom idrottsrörelsen eller har ägnat sig åt idrott i någon annan form tidigare i livet. Då blir det extra viktigt att äldre ges bättre möjligheter att testa olika idrottsaktiviteter och kunna hitta något som passar. Detta kommer att vara ännu viktigare när samhället i ett bättre läge för coronapandemin kan öppna upp mer även för äldre.