ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021026 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utjämna risktagandet i företagande så att kreditvärdigheten inte längre beror på var i landet företaget är beläget och tillkännager detta för regeringen. Vårt lands välstånd är beroende av att människor är företagsamma och arbetar. Företagsamma människor som skaffar sig själva och andra arbete i växande företag behövs över hela landet. För att kunna expandera företag behövs ett fungerande kreditväsende. Som det är agerar kreditinstituten olika gentemot sina kunder beroende på var i landet den verksamhet som är i behov av kredit är belägen. Om man bedriver sin verksamhet i en stad eller tätortsnära kan man ofta belåna med 90–av fastighetens värde/kostnad som säkerhet. Är man däremot belägen på landsbygd, ej i större stad eller tätortsnära, får man normalt begränsa sin belåning till av fastighetsvärdet. Denna värdering är i sig själv riktig och utgår från värdet av en tom lokal utan verksamhet med respektive belägenhet. Bekymret för den som vill expandera sin verksamhet som är belägen på ett sådant ställe att fastigheten har ett lågt belåningsvärde blir då att man i jämförelse med om man hade haft en mera tätortsnära lokalisering i högre grad måste pantsätta annan egendom för att komma i åtnjutande av en kredit med i övrigt rimliga villkor. Detta i sin tur leder till att ett företag med kreditbehov förlagt till landsbygd i högre grad än andra får riskera t.ex. sina familjers egendom och annan kreditvärdig egendom. Behovet av initiativrika människor som omsätter idéer i företagsamhet är lika stort över hela landet. Det finns därför skäl att verka för att risktagandet i företagandet minskar i syfte att fler företagsidéer ska förverkligas. En väg att gå i syfte att utjämna risktagandet i företagandet, oberoende av var ett företag är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen, vore att utreda möjligheten att låta de ur kreditvärderingssynpunkt sämre lokaliserade företagen använda en upparbetad och obeskattad vinst i företaget som del i sin investering. Incitamenten är fortfarande de rätta – vinst är en förutsättning för uthålligt företagande och investering, men man skulle därmed utjämna den belägenhetsnackdel som ett landsbygdsföretag har i kredithänseende. Givet att man på detta sätt utjämnar belägenhetsnackdelar ska självklart kreditbedömningen i övrigt grundas på företagets överlevnadsförmåga. Men med dagens tillämpning missgynnas ett i övrigt friskt och utvecklingsbart företag beroende på skiftande fastighetsvärden, en parameter som ligger utanför företagarens påverkan med mindre än att hela verksamheten flyttar. Det finns därför skäl att se över lagstiftning och regelverk enligt ovanstående i syfte att utjämna risktagandet i företagande oberoende av var i landet ett företag är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen. Per Åsling (C)
mot · H8021027 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra bruket av tobak och tillkännager detta för regeringen. En av de viktigaste förutsättningarna för att förebygga tobaksbruk bland ungdomar är att den miljö de vistas i är tobaksfri och att vuxna är tobaksfria förebilder. Enligt tobakslagen (1993:581) ska alla skolgårdar i vara rökfria dygnet runt och oavsett vem brukaren är. Tobakslagen är till för att skydda barn och ungdomar från tobakens hälsoskadliga effekter. Lagstiftningen är tydlig men färska rapporter visar att våra skolgårdar inte är rökfria. Brukarna är både barn och vuxna. Enligt WHO arbetar man för att skydda unga från att ingen ska börja använda tobak. Men tobak och nikotinindustrin driver kampanjer och syftet är att locka de yngre. Har man väl hamnat i nikotinets våld blir man lätt fast. Har man en gång börjat är chansen stor att man blir kvar. arbetar med att ta fram underlag till en ny nationell ANDT.strategi och där måste tobaksförebyggande insatser finnas med. I den första tobakslagens om kom 1993 står det ”rökning är förbjuden i lokaler som är avsedda för barnomsorg, skolverksamhet eller annan verksamhet för barn och ungdom”. 1994 kom ett tillägg: ”samt på skolgårdar och på motsvarande områden utomhus vid förskolor och fritidshem”. 2011 beslutade riksdag om ett övergripande mål för den samlade ANDT-politiken: ”Ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk.” En viktig insats för att skydda barn och unga från tobaksrök är kommunernas tillsyn av rökfria skolgårdar. För att vi ska uppfylla målet om en rökfri skoltid måste tillsynen bli bättre. Regelverket för skolorna måste bli tydligare och mer krävande om vi ska uppnå O- tolerans. Skolgårdarnas utformning har betydelse, tecken på rökning i och runt skolgårdarna måste observeras och snus eller e-cigaretter måste också förbjudas. Det betyder att skolgårdarna behöver byggas om och göras trevligare och svårare att kunna ”gömma sig på”, eller kunna avlägsna sig från skolgården. Vill vi och menar vi allvar med att hindra barn och unga från nikotin behöver vi vidta åtgärder. Tobak i alla former är farligt och fler personer avlider p g a bruk med tobak. Något som kostar stora pengar inom vården. Dessa pengar kan användas till viktigare insatser i vården. Låt oss sätta stopp för nikotinbruk.
mot · H8021028 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur medel till riksföreningar kan omfördelas till att bli mer årsbaserade föreningsstöd och tillkännager detta för regeringen. Det goda samhället bygger på att vi gemensamt tar ansvar för oss själva och dem som finns oss nära och att vi gör olika insatser för att andra ska få det bättre. När det sker i samarbete mellan människor och det sker av ideella krafter så skapar det ofta ännu mer mervärde. har alltid haft ett stort engagemang hos enskilda individer och det är fortsatt stort. Utan krafterna i civilsamhället skulle inte vara där det är . Samhället behöver stötta de föreningar som på olika sätt bidrar till att får tillgång till nya arbetssätt och bidrar till utveckling. betalas det ut medel till riksförbund som ofta är projektbaserade när de ska utveckla sin verksamhet. Att arbeta projektbaserat har fördelar men en alltför stor inriktning mot det kan bli negativt för den fortsatta utvecklingen. Att arbeta mest projektbaserat försvårar för en förening, då det inte blir någon hållbarhet i verksamheten. Det behövs bidragsstöd till riksföreningarna som är baserat på något annat än direkta projekt. Projekt gör att det inte finns förutsättningar att arbeta mer långsiktigt utan fokuserar på det kortsiktiga projektet. Jag vill att det blir ett mer hållbart stöd. Detta är möjligt genom att fördela om delar av det bidrag som söks på projektbasis, till att vara ett årligt föreningsstöd. Det ger ett mer kontinuerligt, långsiktigt arbete.
mot · H8021029 · 2020-10-01 00:00:00 — Ekonomiska garantier för avfallsplatser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ekonomiska garantier kan utställas för de som bedriver deponiverksamhet, och detta tillkännager för regeringen. Det finns många olika material som behöver omhändertas för att inte förstöra miljön. Det handlar både om material som legat på lagringsplatser och om material som behöver hanteras. Exempel på material som återfinns på olika lagringsplatser är nermalda bilinredningar, nermalda batterier, balar med byggavfall m.m. Företagen får ersättning för sin verksamhet som de bedriver den. Detta är ett bra arbetssätt men behöver kompletteras med hur vi säkerställer att det finns ekonomiska medel att fortsätta driva verksamheten eller att bekosta en slutstädning av platsen i det fall företaget upphör. Ett sätt kan vara att det aktuella företaget som har tillstånd att hantera avfallet ger aktuell kommun ekonomiska garantier som kan bekosta återställningen i det fall företaget inte själv kan genomföra det. Det behövs en utredning som ser över hur en sådan ekonomisk garanti kan utställas till kommuner berörda av aktuella företag. bör ställa sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ekonomiska garantier kan utställas för de som bedriver deponiverksamhet.
mot · H8021030 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till förändrad beskattning av mikrobryggerier och tillkännager detta för regeringen. Vi behöver fler matföretagare, öka den svenska matexporten och skapa fler jobb i de gröna näringarna. För att hela landet ska växa behövs regelförenklingar för livsmedelsnäringen och fortsatta satsningar på som matland. Särskilt den småskaliga livsmedels- och dryckesproduktionen behöver bättre förutsättningar. Livsmedelsproduktionen, och särskilt den småskaliga som verkar under tuffare villkor, har alltjämt en tuff konkurrenssituation och arbetar ofta under en tung administrativ börda. Artikel 4 i EU:s direktiv /83/EEC erkänner problemen med stordrifts- och samordningsfördelar på ölmarknaden. EU har därför öppnat för medlemsstaterna att justera för problemen genom att tillämpa en lägre alkoholskatt på öl som är producerad av oberoende småbryggerier. Samtliga EU:s medlemsstater – förutom och – och tillämpar nedsatt alkoholskatt i enlighet med direktivets intention. Finländska småbryggerier som producerar mindre än öl har haft rätt till en skattereduktion . Utvärderingar från och visar på att skattenedsättningen i dessa länder har haft positiv effekt på de inhemska ölmarknaderna vad gäller både konkurrens, tillväxt och utbud. Alla hantverksbryggerier är småföretag där det största har 20 anställda. En stor andel av bryggerierna är dessutom lokaliserade i glesbygd. En nedsatt skatt på öl i enlighet med artikel 4 leder således inte bara till att konkurrensvillkoren utjämnas på ölmarknaden; en nedsatt skatt är dessutom ett stöd till småföretagandet i allmänhet och småföretagandet i glesbygd i synnerhet. För att stärka hantverksbryggeriernas förutsättningar att verka bör regeringen se över möjligheten att införa en differentierad alkoholskatt på öl liknande den brittiska modellen. Denna modell innebär att öl från bryggerier med en viss årsvolym betalar halva standardskattesatsen med stegvis ökning upp till en maxvolym där normalskattesatsen betalas. Per Åsling (C)
mot · H8021031 · 2020-10-01 00:00:00 — Harmoniserad hastighet för och mopedbilar och förbättrad förarutbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta A-traktorer lyda under samma regelverk som mopedbilar och göra en översyn av förarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. Mopedbilar och A‑traktorer har olika högsta tillåtna hastighet, . Det är en ordning som är svår att motivera. I synnerhet då A‑traktorer i grunden är ombyggda bilar, medan mopedbilar har sämre krockskydd. Många ungdomar, i synnerhet på landsbygden, ser en stor frihet i A‑traktorerna. Intresset kring fordonen är stort och ett steg in i vuxenvärlden. Det är rimligt att låta A‑traktorer kunna framföras i , med andra ord samma regler som gäller för EU-mopeder och mopedbilar. Tyvärr har ett antal svåra olyckor med mopedbilar blivit en realitet. Transportstyrelsen rapporterar en ökning . Det är därför motiverat att det, som hastighetsbegränsningarna för dessa fordon harmoniseras, också genomförs en översyn av förarutbildningarna för att minska olyckorna. Per Schöldberg (C)
mot · H8021032 · 2020-10-01 00:00:00 — Nationell strategi för drunkningsprevention ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en nationell strategi för drunkningsprevention och tillkännager detta för regeringen. Drunkningsolyckor kan hända överallt där det finns vatten, till exempel i badkar, sjöar, vattenpölar, bassänger eller på öppet hav. En solig och varm sommar när det är många som vistas vid och i vatten ökar dessvärre drunkningsolyckorna. Svenska () preliminära sammanställning över omkomna i drunkningsolyckor 2020 visar att 14 personer mist livet jämfört med 4 personer . Totalt har 68 personer omkommit jämfört med 44 2019. 68 personer är lika många som omkom i drunkningsolyckor som för hela 2019. dör ungefär tio barn genom drunkning vilket enligt gör drunkning till den tredje vanligaste dödsorsaken hos barn. Även vid de fall en person överlever ett olyckstillbud i vatten kan syrebrist eller andra trauman under händelsen medföra risk för bestående funktionsnedsättning av varierande grad. Dessvärre är kunskapen om orsakerna bakom drunkningstillbuden och kring vilka åtgärder som krävs för att förebygga drunkning begränsad. Jag instämmer därför med SLS om att det krävs en nationell strategi för drunkningsprevention i nära samverkan mellan berörda vattensäkerhetsorganisationer och myndigheter för att öka kunskapen och minska antalet döda och skadade vid drunkning. En nationell strategi för drunkningsprevention skulle genom systematisk inhämtning, sammanställning och analys av relevant statistik från alla inblandade myndigheter kunna öka kunskapen kring hur faktorer som exempelvis väder, omgivningen kring exempelvis sjöar och vattendrag, tidiga insatser på plats samt attityder och beteenden påverkar risken för och möjligheten att förebygga drunkning. Utifrån en nationell kunskapsbild kan strukturer byggas för att förbättra samverkan mellan olika aktörer som är avgörande för att förebygga drunkningsolyckor och för att optimera räddningsinsatser under en akut situation. Det handlar om samverkan mellan den enskilda personen som upptäcker och larmar om drunkningstillbudet till statliga och kommunala myndigheter, försäkringsbolag och näringsliv. Evidensbaserad information riktad till specifika målgrupper kring hur man kan undvika och förebygga faror samt vilka tidiga insatser som räddar liv på olycksplatsen kan öka medvetenheten, förändra beteenden och attityder och framför allt minska antalet skador och dödsfall kopplade till drunkning. Varje olycks- och drunkningstillbud är en tragedi för den drabbade och hans eller hennes vänner och anhöriga. Varje förlorat liv är också en förlust utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. Genom en nationell ansats går det att förebygga drunkningstillbud och därmed rädda liv och förebygga stort mänskligt lidande. Jag föreslår därför baserat på ovanstående att möjligheten att införa en nationell strategi för drunkningsprevention utreds.
mot · H8021033 · 2020-10-01 00:00:00 — Säkerställ synskärpa i samband med körkortsförnyelse ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa syntester i samband med körkortsförnyelse och tillkännager detta för regeringen. Synnedsättning är ett vanligt förekommande problem hos en stor del av befolkningen och kan påverka trafiksäkerheten negativt. Körkortslagen ställer krav på 0,5 i synskärpa, men att synskärpan är på rätt nivå säkerställs dock endast vid ansökan om körkort. Synintyget får då inte vara mer än . När körkortet väl är utställt krävs inga fler kontroller av synen för att få bibehålla körkortet. Vid högre körkortsbehörighet ställs dock krav på att synen kontrolleras regelbundet . Det är en diskrepans mellan olika behörigheter som är ologisk. Att du ska ha tillfredsställande syn är en självklarhet oavsett behörighetsnivå för att upprätthålla trafiksäkerheten. Syn är inte någon indikator i Strada – den officiella statistiken över vägtrafikolyckor med personskada som baseras på polisens inrapportering. Någon möjlighet att isolera synen i olyckssammanhang finns därför inte. Men kopplingen mellan åldrande och försämrad syn finns. Synoptik och genomför något de kallar för Synbesiktningen. Här erbjuds personer att frivilligt testa om de har trafiksäker syn i samband med att de besiktigar bilen. Den senaste rapporten visar att var sjätte bilist har trafikfarlig syn vilket innebär att de börjar se oskarpt redan . Var tionde bilist ser så dåligt att de inte skulle få ta körkort med den syn de har . Detta är självklart inte en kontrollerad vetenskaplig studie, men undersökningen ger ändå en indikation på att det är önskvärt att följa upp de förändringar som sker av synskärpan . Att införa regelbundna kontroller av synskärpan vid förnyelse av samtliga körkortsbehörigheter vore en investering för trafiksäkerheten.
mot · H8021034 · 2020-10-01 00:00:00 — Stärkt straffrättsligt skydd för sjukvårdspersonal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa tjänstemannastatus för viss sjukvårdspersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att viss sjukvårdspersonal omfattas av brottet sabotage mot blåljusverksamhet och tillkännager detta för regeringen. Människor som arbetar med att hjälpa och rädda andra människors liv ska ha den allra yttersta och största respekt från övriga samhället. De förtjänar därför ett starkt straffrättsligt skydd för att förhindra att de utsätts för våld och hot. Enligt 17:e kapitel ska den som med våld eller hot om våld förgriper sig på en tjänsteman i hans eller hennes myndighetsutövning eller för att tvinga tjänstemannen till eller hindra honom eller henne från en åtgärd i myndighetsutövningen eller för att hämnas för en sådan åtgärd dömas för våld eller hot mot tjänsteman till böter eller fängelse i högst . Detsamma gäller om någon på detta sätt förgriper sig mot en tjänsteman som har utövat myndighet för vad han eller hon har gjort eller underlåtit att göra i myndighetsutövningen. Detta särskilda och angelägna skydd som myndighetsutövare som exempelvis polis, parkeringsvakter och socialsekreterare omfattas av kallas tjänstemannastatus. trädde det nya brottet sabotage mot blåljusverksamhet i kraft. Det straffbelägger att angripa eller på annat sätt störa polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Handlingar som omfattas av det nya brottet är bland annat våld och hot mot blåljuspersonal, inklusive räddningstjänstpersonal, och mot personer som bistår blåljusverksamhet. Detta förstärkta straffrättsliga skydd för blåljuspersonal är mycket angeläget och välkommet. Dessvärre omfattas inte sjukvårdspersonal på vårdinrättningar av vare sig tjänstemannastatus eller brottet sabotage mot blåljusverksamhet. Detta är problematiskt då det förekommer att sjukvårdspersonal inte minst på akutmottagningar utsätts för våld och hot i samband med vård av patienter kopplat till exempelvis gängkriminalitet eller patienter som är påverkade av narkotika. Det förekommer även att sjukvårdspersonal får utstå hot mot anhöriga vilket medför att de inte vågar vittna om de i samband med sin yrkesutövning utsätts för eller bevittnar en brottslig gärning. Det bristande straffrättsliga skyddet för sjukvårdspersonal skapar en oacceptabel otrygghet på arbetsplatsen för människor som gör sitt yttersta för att rädda andra människors liv. Baserat på ovanstående föreslår jag att möjligheten att viss sjukvårdspersonal omfattas av tjänstemannastatus eller brottet sabotage mot blåljusverksamhet utreds.
mot · H8021036 · 2020-10-01 00:00:00 — Ökad kunskap om allemansrätten i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur skolan kan bidra till att ytterligare öka kunskapen om allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. Allemansrätten har stor betydelse och fyller en viktig funktion, dels för den enskilde individen, dels för turismen samt många föreningar och organisationer. Den frihet och de möjligheter allemansrätten bjuder medför även ansvar och respekt för djur och natur. Den är även viktig för friluftslivets förutsättningar, folkhälsan och vårt kulturarv. Det görs många insatser för kunskap om allemansrätten. Många organisationer arbetar för att sprida kunskaper och information om ämnet, till exempel Svenskt Friluftsliv med dess underorganisationer. och Håll Rent gör också viktiga arbeten. Organisationer och föreningar kan söka bidrag av för insatser och initiativ till ökad kunskap om allemansrätten. Syftet är bland annat att fler människor ska känna sig hemma i skog och mark och välja att vara ute i naturen. var det 13 organisationer som fick pengar för detta, bland annat och . Skolan förmedlar också en viss kunskap om ämnet och allemansrätten går att finna i kursplaner. Trots alla insatser som görs och den kunskap som skolan förmedlar finns det dock en okunskap hos allmänheten om allt som allemansrätten innebär. Med anledning av ovanstående bör regeringen se över hur skolan kan bidra för att ytterligare öka kunskaperna om allemansrätten. i (SD)
mot · H8021037 · 2020-10-01 00:00:00 — Öka den nordiska gemenskapen genom tv-nyheter från grannländerna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sända nyhetsprogram på skandinaviska språk från nordiska länder via SVT och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att svenska nyheter sänds i andra nordiska länder och tillkännager detta för regeringen. De nordiska länderna delar till stor del historia och kultur. Därmed finns det goda förutsättningar för oss att förstå varandra och att samverka internationellt. Eftersom våra länder har liten befolkning är det av stor vikt att de nordiska länderna där så är möjligt stöttar varandra i internationella sammanhang, inte minst inom EU. Ökad förståelse och samverkan inom kan därtill innebära ökad turism och handel mellan våra länder, med positiva effekter för våra länders ekonomi och för utvecklingen av vår gemensamma kultur. För att nordisk samverkan ska kunna utvecklas, är det viktigt att vår förståelse för varandras förhållanden upprätthålls och helst ökar. Svenska, danska och norska är snarlika språk, men det behövs träning för att vi ska kunna förstå varandra. För att öka förståelsen sinsemellan behövs också möjlighet att enkelt exponeras för de problem som diskuteras i grannländerna. interna debatt skulle därtill berikas genom förenklad tillgång till våra grannländers synsätt och ställningstaganden till liknande problem. Därför föreslår vi att åläggs att regelbundet visa nyheter från , och (på finlandssvenska) samt att verkar för att svenska nyheter på motsvarande sätt visas i våra grannländer.