mot · H8022554 · 2020-10-05 00:00:00 — Sverigevänlig skatte- och indrivningspolitik för välfärd, trygghet och företagande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur befintliga inkomstskatteavdrag kan ersättas med ett platt grundavdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa skatteskillnaden mellan lön och pension och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda mervärdesskattesystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur energibeskattningen kan harmoniseras och bli mer konkurrenskraftig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en sänkning eller avveckling av punktskatter relaterade till transporter och resor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa flygskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa bonus–malus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den indexerade uppräkningen av bränslebeskattningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa trängselskatterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en konkurrenskraftig beskattning av skogs- och jordbrukssektorn jämfört med vår omvärld behöver se ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa s.k. miljöskatter som saknar påvisbar miljönytta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förenkling och förbättring av reglerna för periodiseringsfonder avseende maxbelopp, tidsperiod för återföring samt maximalt antal fonder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förenkling och förbättring av reglerna för skogskonton och skogsavdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av en schablonbeskattning eller andra beskattningsmetoder för företag som säljer varor på tillfälliga marknader och försäljningsställen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en förenkling av fåmansbolagsskattereglerna kan genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga investeraravdraget till att även gälla juridiska personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av särskilda skattelättnader för forskning och utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur finansiell beskattning bäst stimulerar till sparande och motverkar överskuldsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återställa den senaste höjningen av avkastningsskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda de skattetekniska formerna för att regionalisera skatteintäkterna från industri- och energifastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda bostadsbeskattningen med avsikt att forma ett system som gynnar arbetsmarknadens och bostadsmarknadens funktionssätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för att göra avdrag för reparationer på bostadshus och ekonomibyggnader belägna på jordbruksfastighet i anslutning till näringsverksamhet inom jordbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fullständig och korrekt redovisning av alla skatteutgifter med syfte, kostnadseffekt och resultat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka transparensen i skattesystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda systemet med personalliggare när det gäller effektivitet att beivra skatteundandragande och att hålla näringsidkarens administrativa börda till ett minimum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera en ny folkräkning i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordningsnummer endast ska kunna utfärdas vid personlig inställelse hos en och samma myndighet och endast vid uppvisande av giltig id-handling och registrering av biometriska uppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen i syfte att kunna öka myndighetssamverkan för att beivra brott relaterade till skatter och skulder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av rättssäkerheten i enskildas och företags skatterättsliga processer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av området skattekapacitet i andra länder där deltar i utvecklingsarbetet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur reglerna för importrestriktioner och tullfria varor kan utvecklas ytterligare så att olika redskap för kriminell aktivitet i bättre ska kunna förhindras från insmuggling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge operativa personal i deras yrkesroll tillräckliga befogenheter att kunna beivra brottslighet och smuggling, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja prioriteringen av uppdatering av bilaterala skatteavtal med andra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla hanteringen och inbetalningen av skatter vid import och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett förenklat och automatiserat förfarande för tulldeklarationer i syfte att färre företag ska behöva belastas av tulltillägg, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka konkurrenssnedvridningar som uppstått med särskilda tullättnader med koppling till EU och andra marknader och hur dessa påverkar svenskt näringsliv negativt samt föreslå åtgärder för förbättring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ränta för indrivning bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till en mer effektiv utmätning och tillkännager detta för regeringen. gäller olika grundavdrag beroende på vilken inkomst man har, vilket beror på jobbskatteavdraget. Ett mer rättvist system vore ett platt grundavdrag som naturligtvis erhålls av alla löntagare men i störst utsträckning träffar de med lägst inkomster. Det blir inte beroende av hur många timmar man råkar få möjlighet att jobba, dvs vilken efterfrågan arbetsgivaren för stunden råkar ha på arbetskraft. Ett platt grundavdrag får en mer social funktion i att stödja personer med låga inkomster. Dagens system ger personer som har kommit in på arbetsmarknaden och redan har jobb ett incitament att jobba mer, det vill säga om de av en händelse skulle ha möjlighet. Ett platt grundavdrag sätter ett fokus på de lägsta inkomsterna och ger istället det främsta incitamentet till människor som står helt utanför arbetsmarknaden att gå från att vara försörjd av det allmänna till att över huvud taget ha ett vanligt jobb. Regeringen bör därför utreda möjligheten att reformera de inkomstrelaterade avdrag som finns till ett platt grundavdrag. 2 Avskaffad skatteskillnad mellan lön och pension Avskaffa den återstående skillnaden i skatt mellan pension och lön genom att pensionsinkomster formellt sett får samma beteckning som inkomst av tjänst. Pension är att betrakta som uppskjuten lön och bör därför beskattas inom kategorin inkomst av tjänst utan avvikelser. Det är av principiella skäl inte rimligt att den som arbetat ett helt yrkesliv ska betala högre skatt än den person som arbetat sin första timme i sitt yrkesliv. När många pensionärer tenderar att få låga pensioner är det inte mer än rätt att ge denna skattelättnad som ett stöd till de sämst ställda pensionärerna. tillämpar nedsättningar av momssatser samt fullständiga undantag där momsen helt utgår för vissa varor och tjänster, vilket innebär att i de fall där en investerare vill kvitta ingående och utgående moms emot varandra inte alltid har möjlighet att göra detta. Det kan leda till komplikationer då undantag av moms i vissa fall kan innebära att avdragsrätt inte finns för vissa investeringar, varför nya verksamheter inte växer fram. Följden blir lägre BNP-tillväxt, sämre än vad som annars hade kunnat vara fallet, vilket i förlängningen leder till uteblivna arbetstillfällen och sannolikt sämre internationell konkurrenskraft. Vi ser dock att frågan är relativt komplex och att det fortsättningsvis ändå kan finnas områden med behov av nedsättning av moms, men att omfattningen av normalmoms kan behöva utvärderas. 4 Harmoniserad och konkurrenskraftig energibeskattning är ett nordligt beläget land med ett kallt klimat stora delar av året. Det innebär att vi är beroende av energi för uppvärmning. Svensk industri och energisektor behöver också villkor som är jämlika och gynnsamma. Därför förespråkar vi att energibeskattningen ses över ur ett internationellt perspektiv så att svensk industri kan ges optimala förutsättningar och verka på en konkurrensutsatt marknad. Olika energislag beskattas ojämlikt i , och vi ser därför ett behov av att se över hur en harmonisering inom beskattning av energislag kan genomföras. Detta behöver ingå i en total översyn. 5 Avveckling av punktskatter på transporter och resor På flera områden har det introducerats punktskatter på transporter och resor som sammantaget haft negativ effekt på svensk ekonomi. Punktskatterna har ofta motiverats av miljöpolitiska skäl, men har i praktiken främst blivit fiskala skatter som används för att finansiera kostnader uppkomna av misslyckad politik på andra kritiska samhällsområden. Därför vill vi se över transportbeskattningen i sin helhet. Många företagare och privatpersoner är beroende av att kunna flyga inom och utomlands av olika anledningar. De svenska företagen har också stor nytta av de mindre flygplatserna i . Flygskatten innebär dock att mindre flygplatser kan få problem med sin överlevnad om antalet flygresor minskar. Skatten kan också missgynna svenska flygplatser till förmån för utländska. Detta kan innebära att viktiga företagsetableringar i gles- och landsbygd inte blir av utan går till andra länder istället. Därför är flygskatten ett hot mot näringslivet, särskilt småföretagandet. Flygskatten är dessutom felriktad då den träffar flygkonsumenten och inte de negativa externaliteter den var avsedd att motverka. Systemet för att straffbeskatta vissa fordon och ge gynnsamma skattevillkor för andra fordon är en ordning som träffar fel. Det är ett orättvist skattesystem som mest av allt gynnar personer i städerna med höga inkomster medan det slår hårt emot inte minst barnfamiljer i glesbygd med låga inkomster. Det är också principiellt sett felaktigt att beskatta fordonen när fordon i sig inte nödvändigtvis leder till negativ miljöpåverkan. är ett avlångt och till delar ett glesbebyggt land, jämfört med vissa andra länder. Införandet av indexering av skatten på bränslen har drabbat landsbygden. Vi menar att detta blir kontraproduktivt sett till att tillämpar ett reseavdrag. Ställer man indexering emot reseavdrag blir det två system med motverkande logik. Vi behöver snarare ha ett helhetligt glesbygdsperspektiv i denna fråga och se till att punktskatter och avdrag verkligen ger bästa möjliga förutsättningar för småföretag och hushåll utanför de större städerna. Därför menar vi att indexeringen av bränsleskatter bör tas bort. Höjda trängselskatter har marginell effekt på trängseln. Skatten har även införts på sträckor som ursprungligen var befriade, och i vissa fall införs de där de inte påverkar trängseln över huvud taget. Effekten är negativ även ur fördelningspolitisk synvinkel då den drabbar bilister med lägre inkomster förhållandevis hårt. Av dessa skäl har även det folkliga stödet för trängselskatter avtagit. 10 Konkurrenskraftig skogs- och jordbruksbeskattning är ett nordligt beläget land med sämre förutsättningar för jordbruket jämfört med andra länder söderut. Dessvärre tillämpar vi skatter på jordbruket som i jämförelse med andra länder är till nackdel i konkurrensen med jordbrukare i andra länder. Det handlar bland annat om bränsle för maskiner och fordon som används i det svenska jordbruket. Vi menar att det är en av flera metoder för att utarma vårt eget jordbruk när vi låter andra jordbrukare konkurrera med våra egna jordbrukare på bättre villkor än vi själva. Detta är en del i den skadliga politik som har fört där man inte tagit vara på att vara självförsörjande inom jordbruket. Vi vill se över hur svenskt skogs- och jordbruk ska kunna bli skattemässigt konkurrenskraftigt jämfört omvärlden. Detta gäller inte minst punktskatt på bränsle, varför vi föreslår en skattenivå i paritet med vårt grannland , men även direkta subventioneringar kan bli nödvändigt. är självförsörjningsgrad på livsmedel lägre än , till skillnad från . Detta innebär att våra livsmedelsbehov är beroende av fungerande handel över gränserna. Coronapandemin har påmint om hur sårbart är i händelse av utebliven handel med omvärlden. behöver därför en stärkt beredskap för kommande kriser, pandemier, oroligheter eller andra stora samhällspåverkande faktorer som kan innebära störningar i den gränsöverskridande handeln. Med anledning av detta behövs återupprättade beredskapslager av bland annat livsmedel samt en betydligt höjd självförsörjningsgrad. Skattepolitiken måste därför utformas så att svensk livsmedelsförsörjning blir mer livskraftig igen. 11 Avskaffa effektlösa miljöskatter har miljörelaterad beskattning införts av rent principiella skäl. Det kan handla om skatt på flygresor, kemikalieskatt och bekämpningsmedel som inte går att ersätta med något lämpligt alternativ och därmed måste betraktas som direkt fiskala. Resultatet kommer endast att bli ökat nyttjande av utlandsproducerade varor/tjänster samt minskade marginaler för svenska näringar. Andra exempel är skatt på plastpåsar och engångsartiklar av plast. Vår uppfattning är att nedskräpningen av plaster i naturen i huvudsak sker i länder som saknar en bra sophantering och sofistikerade återvinningssystem, länder där skräp och plast slängs rakt ner i en flod som går ut i havet. Den stora miljönyttan behöver göras i dessa länder istället för att straffbeskatta oss själva. Det är inte som är den stora miljöboven i ett internationellt perspektiv. Vi är förhållandevis organiserade i den här frågan. Därför behöver vi avskaffa miljöskatter i som uppenbarligen inte bidrar till att ge en miljönytta i världen. 12 Förenkla och förbättra reglerna för periodiseringsfonder företagare är viktiga för vårt välstånd, vår välfärd och trygghet. Det är viktigt att förstå att varje företag är unikt, varje uppstart har sin särskilda resa och varje konjunktur har sitt tidstypiska utfall. Det föranleder att det skulle kunna vara till nytta för företagen att periodiseringsfonderna erbjuds i ett system som är enklare och något mer flexibelt. Inte minst i spåren av coronapandemin kan vi se att företagets behov kanske inte alla gånger är cykliska över året, utan ibland kan det även uppstå ett behov av obeskattade reserver att kunna ta till för att säkra överlevnaden av företaget vid en oförutsedd omsättningsminskning. Vi vill se över reglerna för periodiseringsfonder så att de är optimalt anpassade för de behov företagen har i olika skeden. En utredning bör tillsättas med avseende på att ta fram förslag som skapar större flexibilitet och frihet för företagen. Skogskonton finns till för att man inte direkt ska behöva betala skatt för hela intäkten från en skogsavverkning utan kunna under ett antal dra av kostnaden för plantering, röjning och annan skötsel av efterföljande ungskog. Skogsskadekonton fyller motsvarande funktion efter avverkning som är en följd av att skogen har förstörts av skadegörare eller brand. Rätten till maximalt skatteavdrag varierar beroende på hur försäljningen av skog sker. Regelverket antyder att personer ofta boende i glesbygd som själva arbetar med att avverka och sälja skogsprodukter har sämre avdragsmöjligheter än de som kanske inte själva är verksamma utan som säljer avverkningsrätter. Därför ser vi ett behov av att genomlysa reglerna för skogskonton och skogskadekonton för att säkerställa att de ger bästa tänkbara förutsättningar för de svenska skogsbrukarna, i synnerhet de självverksamma. Runt om i arrangeras marknadsplatser där enskilda företagare kan ställa ut sina varor till försäljning. Detta är en mycket positiv sak för inte minst kulturlivet och svenskproducerade varor. Men beskattningen av dessa verksamheter tycks variera ganska kraftigt där vissa företagare betalat rätt skatt medan andra inte har gjort det. Kassaregisterlagen är en del av det regelverk som även innefattar sådana tillfälliga marknader, men den har tekniska begränsningar. Ofta står de enskilda näringsidkarna med begränsade väderskydd, utsatta för vind, kyla och nederbörd och ibland även utan tillgång till ström från elnätet. Då det dessutom inte funnits några godkända kassaregister som är konstruerade för utomhusmiljöer och fuktiga miljöer, kan det vara tekniskt omöjligt att ha försäljning med godkända kassaregister. Det skulle också kunna utsätta företagaren för livsfara om denne ändå försöker att använda nätansluten kassautrustning som ej är godkänd för utomhusbruk. För att åstadkomma en mer rättvis ordning föreslår vi att utreda en schablonbeskattning eller annan lämplig beskattningsmetod för företag som ställer ut på tillfälliga marknader och försäljningsställen. I utredningar om var många betalar fel skatt är en av de mest vanligt förekommande frågorna fåmansbolagsskattereglerna. Fåmansbolagsskattereglerna, eller de så kallade 3:12-reglerna, är ett komplext system vars syfte är att förhindra att näringsidkare inkomstväxlar, dvs tar ut en lågbeskattad utdelning från företaget, vilken vanligtvis beskattas som inkomst av kapital, istället för en betydligt högre beskattad inkomst av tjänst. Det innehåller även ett system för att räkna ut gränsbelopp, under vilket företagaren kan göra en utdelning till en lägre skattesats. Systemet är komplicerat, och vi vill därför se över hela fåmansbolagsskattesystemet för att göra det enklare och mer lättbegripligt. En utredning bör tillsättas som också kan öppna för att helt ersätta systemet med någonting enklare och mer generellt. Det har visat sig att den vanligaste formen för finansiering av uppstartade företag är via eget kapital. Det är dock många enskilda personer som inte har det egna kapitalet som krävs, men detta kan däremot finnas inom företag villiga att göra investeringen. Investeraravdraget som infördes innebar att privatpersoner kan göra avdrag för privata investeringar. Vi vill därför att detta avdrag utvidgas till att även innefatta juridiska personer för att fler affärsidéer ska få möjlighet att bli verklighet. 17 Forskning och utveckling Forskning och utveckling är en fundamental del av företagens produktutveckling som genererar tillväxt, arbetstillfällen och på lång sikt sådd som kan bli framtida ekonomiskt underlag för finansiering av trygghet och välfärd. Vi vill ge ett extra ekonomiskt utrymme för de tidiga innovationsprocesserna i företag och dess avdelningar eller specifika dotterbolag för forskning och utveckling (R&D), genom att utreda möjligheten till att införa särskilda skattelättnader för just forskning och utveckling. 18 Sparande och överskuldsättning har skuldsättningen succesivt ökat i samhället, vilket långsiktigt kan komma att utgöra en samhällsrisk. Vi tror att det i allmänhet är positivt att uppmuntra till ett buffertsparande och bromsa riskerna för privat överskuldsättning. En skattemässigt enkel och fördelaktig beskattning är att föredra för att uppmuntra till privat sparande. Därför vill vi utreda hur kapitalskatterna behöver se ut för att i högre grad stimulera till ökat sparande och förhindra överskuldsättning. En utredning bör innefatta avdrag för insättningar, beskattning av vinster och uttag, samtliga beskattningsmodeller, förvaltning, transaktioner, ränteavdrag och allt som påverkar området. Detta för alla insättningar på bankkonton, värdepappersdepåer, fondkonton, investeringssparkonton, kapitalförsäkringar och pensionskonton. När kapitalförsäkringar infördes gjordes detta med en modell för långsiktig schablonmässig avkastningsskatt utifrån schablonintäkt och kapitalskatt som drogs utifrån denna på basis av kontots totala värde. har även investeringssparkonton tillkommit. Men regeringen har förändrat beskattningen genom göra ett avsteg från marknadsräntorna som grund för skatten. Det kan innebära i genomsnitt en högre beskattning än normal kapitalskatt. Därför vill vi återställa den senaste ändringen av skatten. 20 Regionalisera skatteintäkterna från industri- och energifastigheter regioner har dragits med allt tuffare ekonomiskt läge. Det har inte minst visat sig under coronapandemin, och det innebär att staten antingen behöver skjuta till medel eller att sektorn måste få behålla mer av de inbetalda skatterna. Genom att regionalisera fastighetsskatteintäkterna från industri- och energienheter kombineras statligt stöd med egna intäkter. Detta förväntas ge regionsektorn, inte minst hos de mer glest befolkade regionerna, bättre förutsättningar att kunna hantera den rådande ekonomiska situationen och dess möjlighet att ge likvärdiga förutsättningar oavsett i vilken del av landet man bor. Bostadsmarknaden i präglas av trögrörlighet, utbudsunderskott och efterfrågeöverskott. Nästan alla kommuner i har bostadskö till hyresrättsbostäder, även perifert belägna kommuner. Efterfrågeöverskottet har fördjupats på grund av migration och urbanisering som utbudet av hyresbostäder inte hängt med i utvecklingen. Även den ägda delen av bostadsmarknaden har strukturella problem. Vi menar att det med brist på hyresbostäder är viktigt att stimulera till uthyrning av de bostäder som finns. Därför behöver vi se över vilken nivå på den skattefria delen av hyresintäkter vid andrahandsuthyrning som ger störst effekt på utbudet av bostäder. Reavinstbeskattningen av bostäder har också visat sig medföra problem för människor som bott länge i sin bostad. Ju som passerat och ju större prisökningar som skett desto större anledning har man att överväga att inte sälja på grund reavinstskattens storlek. Detta skapar en trögrörlighet både för pensionärer och barnfamiljer att hitta en bättre lämpad bostad när så är önskvärt. Även stämpelskatter skapar en viss tröghet i bostadsmarknaden för de som behöver köpa familjebostad i de större städerna. Det finns också situationer där uppskovsberäkningen vid försäljning av bostad inte fullt ut är anpassad efter alla varianter som kan uppkomma. Exempelvis sammanslagna bostadsrätter medför att uppskov på beloppet av båda de ursprungliga lägenheterna inte kan göras utan endast för den ena lägenheten. Detta är ett systemfel som behöver åtgärdas. Detta är några exempel, och det finns många områden som medför problem i bostadsbeskattningen, varför vi ser behovet av en total översyn av bostadsbeskattningen avseende alla delar: hyra, köp, ägande samt försäljning av bostäder.