ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022977 · 2020-10-06 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:3 om arbete med handelshinder ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att ta fram en åtgärdsplan med anledning av iakttagelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i regleringsbrev understryka vikten av att verka för ökad kännedom om myndigheten och dess arbete och tillkännager detta för regeringen. fyller på många sätt en viktig funktion för del i fråga om den internationella handeln. Genom att ta fram underlag och analyser ska myndigheten bidra till ett bättre beslutsfattande. Även arbete med handelshinder är viktigt, varför det är beklagligt att det arbetet tycks vara i behov av en rad förbättringsåtgärder. belyser bl.a. att den inhämtade informationen om företagserfarenheter inte är representativ, varför inte det samlade svenska ekonomiska intresset beaktas, att det finns brister i uppföljningen och utvärderingen av informationsinhämtning samt att kännedomen om bedöms som mycket låg bland små och medelstora företag och låg bland övriga företag. Det sistnämnda är särskilt anmärkningsvärt givet att det kraftigt begränsar möjligheten för att stödja företagen. Vidare problematiseras i att regeringens resultatredovisning av resultat är allmänt hållen och saknar tillgänglig information av olika slag. Detta är särskilt bekymmersamt då det begränsar insyn i verksamheten och ger regeringen ett ständigt informationsövertag. Ett problem som förstärks i ljuset av att har tillkännagett för regeringen att regeringen bör utveckla en tydligare resultatredovisning för området utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. I regeringens svar på de ovannämnda synpunkterna skriver man: ”Regeringen avser därför beakta rekommendationer och se över styrning och uppföljning av arbete med handelshinder samt se över regeringens redovisning till . Samma sak gäller arbete med informationsinhämtning och att förbättra företagens och andra aktörers kännedom om myndigheten.” Detta är naturligtvis önskvärt, men att endast uttala att man ämnar se över det hela känns inte betryggande. Det är möjligt att det pågår ett arbete med att utveckla återrapportering till regeringen i enlighet med förändrade regler och att vissa av synpunkterna, exempelvis rörande rapportering och inhämtning av information, kan rymmas inom det arbetet. Då arbetet bör anses vara av sådan vikt torde det ändock finnas ett behov av en åtgärdsplan med anledning av iakttagelser. Därutöver är det som ovan nämnt ett problem att kännedomen om är så låg, varför regleringsbrevet bör kompletteras med ett uppdrag om att särskilt verka för att öka kännedomen om myndigheten och dess arbete.
mot · H8022978 · 2020-10-06 00:00:00 — Ett vaccinationsprogram för seniorer ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna avseende vaccination mot influensa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för vaccination mot pneumokockinfektion som ett särskilt nationellt vaccinationsprogram för alla och tillkännager detta för regeringen. Inom ramen för det nationella vaccinationsprogrammet erbjuds alla barn och ungdomar avgiftsfri vaccination. För äldre finns ingen motsvarighet till barnvaccinationsprogrammet, trots att det finns sjukdomar som drabbar seniorer hårdare än andra. Det visar inte minst erfarenheterna under coronapandemin. Enligt allmänna råd bör vacciner erbjudas personer . Dessa rekommendationer är dock inte bindande, och det är upp till varje enskilt landsting och varje enskild region att avgöra om rekommendationerna ska följas av invånarna i den egna geografin. Detta innebär att såväl tillgång till vaccination som kostnad för vaccination är ojämlik. Vacciner har stor betydelse för den enskilde seniorens livskvalitet och kan förlänga livet. Dessutom finns ett samhällsintresse att förebygga och minska förekomsten av sjukdomar eftersom det påverkar invånarna negativt och även medför ekonomiska kostnader. har föreslagit att influensavaccination ska införas som ett nationellt särskilt vaccinationsprogram för alla . Samma myndighet rekommenderar via sina allmänna råd att pneumokockvaccination ska erbjudas alla personer . Även denna vaccination borde ingå i ett nationellt särskilt vaccinationsprogram för alla och därmed bli bindande för landsting och regioner. Det bör rent principiellt och praktiskt sett vara en helhetsbedömning av en persons funktionsförmåga och hälsa som avgör vilken medicinsk behandling som erbjuds. Vaccinationer sparar både ekonomiska utgifter och mänskligt lidande. Därför bör regeringen se över möjligheterna att följa förslag att införa influensavaccination som ett nationellt särskilt vaccinationsprogram för alla , samt även inkludera pneumokockvaccination till alla .
mot · H8022981 · 2020-10-06 00:00:00 — Strategi för autonoma fordon ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av tydliga regelverk och strategi för testverksamhet och användande av autonoma och elektrifierade fordon och tillkännager detta för regeringen. I och finns flera världsledande aktörer inom fordonsbranschen, från stora fordonstillverkare till underleverantörer inom bland annat mjukvara men också startup-företag som driver utvecklingen framåt inom och transporttjänster. Fordonsindustrin är en viktig sektor inom svensk industri. Enligt SCB:s bedömning fanns det 2015 ca 1 050 företag med drygt 61 000 anställda inom fordonsindustrin i . Enligt andra bedömningar gjorda av SCB beräknades dessa företag och dess underleverantörer sysselsätta 120 000 personer i . Men fordonsindustrin är nu en industri under omvandling. Från att vara en huvudsakligen hårdvarubaserad industri byggd på fordon som körs av en mänsklig förare och som drivs av en förbränningsmotor går man mer och mer mot att bli fokuserade mot mjukvara där fordonen i varierande omfattning är autonoma, det vill säga självkörande och där fordonen elektrifieras. Dessutom går affärsmodellerna, oavsett om de riktar sig mot konsumentmarknaden eller företagsmarknaden från att vara baserade på att man säljer fordon till att man istället på olika sätt erbjuder mobilitets- eller logistiktjänster. Flera av dessa aktörer, såväl stora som små, efterfrågar ett tydligare regelverk och svensk strategi kring utvecklingen av autonoma fordon. upplevs regelverket utformat utifrån befintlig fordonsflottas struktur, vilket gör att det är svårt för exempelvis tillståndgivande myndigheter att ge tillstånd och sätta upp ramar för hur testverksamhet kring nya autonoma fordon ska se ut eller hur laddinfrastruktur ska byggas ut. Detta är ur ett internationellt perspektiv illavarslande för . Utvecklingen av autonoma fordon har precis börjat ta fart och svenska företag ligger långt framme. Men i och med att regelverk och förutsättningar för tester är oklara och det saknas en tydlig svensk strategi för framförallt autonoma fordon riskerar bli utkonkurrerat av andra länder i framförallt och som erbjuder ett tydligare och mer flexibelt regelverk. Om inte utarbetar tydligare regelverk för myndigheter att förhålla sig till är alltså risken stor att också svenska företag kommer att förlägga huvuddelen av sin testverksamhet i andra länder. Detta vore illa för svensk industri ur två perspektiv. Dels innebär bristen på tydliga regelverk att utländska konkurrenter får en konkurrensfördel kontra svenska företag. Men också att svenska företag tvingas flytta arbetstillfällen och utveckling till andra länder. Det i sin tur hade varit negativt för såväl industrin i i allmänhet som för fordonsklustret i i synnerhet.
mot · H8022982 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om ordningsvakter och ge kommunerna möjligheter att använda sig av ordningsvakter i större omfattning och tillkännager detta för regeringen. Allt fler kommuner anlitar ordningsvakter för att upprätta ordning i offentliga miljöer som invånarna upplever som stökiga eller otrygga. Detta sker som en konsekvens av att polisen, på grund av begränsade resurser, måste prioritera grov brottslighet framför synlighet och brottsförebyggande arbete. Att kommuner anlitar ordningsvakter är dock grundat i ett undantag (paragraf 3) i lagen om ordningsvakter (). Lagen är och firar alltså . Den är därför också utformad utifrån en helt annan situation, där ordningsvakter framför allt anlitades vid offentliga tillställningar eller i lokaler med serveringstillstånd. Lagstiftaren kunde 1980 rimligen inte föreställa sig att polisbrist skulle göra att kommuner kände sig tvingade att komplettera polisen med ordningsvakter. Eftersom lagstiftningen är skriven utifrån en annan situation har det medfört att tillämpningen av lagstiftningen skiljer sig åt mellan olika kommuner. I exempelvis och har polisen givit kommunen förordnande för ordningsvakter över en större geografisk yta. Alliansen i tog tidigt i mandatperioden initiativ till en ansökan om förordnande på fyra tydligt avgränsade och brottsutsatta platser i centrala staden där det sker våld och öppen droghandel. Först efter flera rättsliga prövningar och förhandlingar med polismyndigheten kunde dock staden få sin ansökan beviljad. började ordningsvakterna patrullera, och genomfördes ett 40-tal ingripanden. Att först efter många byråkratiska vändor kunde få tillstånd som behovet varit så stort visar att det är dags att den lagen förnyas efter dagens förutsättningar.
mot · H8022983 · 2020-10-06 00:00:00 — Möjlighet för bevakningsföretag att använda hundar för narkotikasök ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för att tillåta auktoriserade bevakningsföretag att genomföra narkotikasök med sökhund och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa någon form av kvalitetskontroll av sökhundar för narkotika eller sprängmedel, exempelvis genom auktorisation och tillkännager detta för regeringen. Bevakningsföretag får använda hund i tjänst för att skydda föraren mot hot vid exempelvis en larmutryckning eller vid genomgångar av källare, vindar och andra utrymmen där man patrullerar. får även bevakningsföretag använda sökhundar för att påvisa förekomsten av sprängämnen och andra farliga föremål. Detta regleras i 9 kap. 4 och 5 §§ FAP 573-1. Detta innebär en märklig lucka i lagregleringen. har nämligen därmed inte lagstöd för att använda hundar för narkotikasök. I avsaknad av generella regler kan andra än bevakningsföretag fritt söka efter narkotiska preparat men för bevakningsföretag är användandet av hund i tjänst och sökhund enbart reglerat till de två varianterna nämnt ovan. Sättet att träna hund att påvisa narkotiska preparat skiljer sig inte mycket från träning att påvisa explosiva föremål. Det finns en stor efterfrågan från företag, skolor, utbildningsinstitutioner på olika former av narkotikasök, uppdrag bevakningsbolagen måste tacka nej till. kan andra privata företag utan att vara bevakningsföretag och ha deras krav på sig, erbjuda tjänsten därför att de saknar myndighetskrav på sig. I många sammanhang krävs att sådan här verksamhet är auktorisationspliktig. Dock saknar sökhundar detta. För sökhundar krävs endast ett godkännande av att man genomgått lämplig utbildning med några grundläggande krav. Dessa krav är allmänt hållna, och polis eller annan myndighet kontrollerar inte i att man har tillräckliga krav ställda på sökhundsekipagen för att uppnå en lägstanivå och en kvalitetsstandard. Därför kan i princip vem som helst, utom auktoriserade bevakningsföretag, göra en egen utbildningsplan och sedan skicka in detta till för att kunna arbeta med sökhund för narkotiska preparat. är sökhund på narkotika en åtgärd som kan upplevas som ingripande mot enskildas integritet och också leda till att polis tillkallas om hunden markerar. Det är därför viktigt att narkotikasök genomförs enligt vedertagen metod och hög kvalitet. Jag menar att lagregleringen behöver ses över, dels för att ge auktoriserade bevakningsbolag möjlighet att också utföra sök av narkotika, dels för att säkerställa att kvaliteten på de sökhundar för exempelvis narkotika och sprängmedel som finns håller en rimlig kvalitetsnivå, exempelvis genom någon form av auktorisation.
mot · H8022984 · 2020-10-06 00:00:00 — Skärpt lagstiftning kring fimpar och nedskräpning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen så att böter kan utdömas för att skräpa ned med tobaksfimpar och tillkännager detta för regeringen. Enligt branschorganisationen slängs cirka en miljard fimpar på marken i . Fimpen är ett farligt skräp vars filter bland annat innehåller cellulosaacetat, ett slags plast. I filtret fastnar tobakens farliga ämnen för att de inte ska nå rökarens lungor. På gator och torg utgör cigarettfimpar enligt mätningar av skräpet och vid våra stränder . Att cigarettfimpar slängs i naturen innebär negativa konsekvenser för människor, natur och växter och djur. Till exempel hamnar en stor del av fimparna i vattendrag och hav och är där med och försämrar livsförutsättningarna för bland annat fiskar. Det är förbjudet att skräpa ner, och därmed också att fimpa på marken, men rättspraxisen innebär att det oftast inte ger några straffrättsliga konsekvenser då en slängd fimp anses vara ett ringa brott. Det är orimligt, med tanke på problemets omfattning.
mot · H8022985 · 2020-10-06 00:00:00 — Möjlighet att avtjäna bötesstraff genom samhällstjänst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att se över möjligheten att införa bötestjänst som en möjlighet att avtjäna bötesbrott och tillkännager detta för regeringen. I skuggan av debatten om hur gängkriminalitet och skjutningar ska stävjas glöms ofta vardagsbrotten bort. är det vardagsbrotten eller mängdbrotten som drabbar flest människor, och de är ofta inkörsportar till grövre kriminalitet. Till mängdbrotten brukar räknas exempelvis stöld, skadegörelse, misshandel och trafikbrott. För många av vardagsbrotten utdöms tämligen låga straff i straffskalan, oftast bara bötesstraff. visar statistik från att 8 av 10 dömda butikstjuvar aldrig betalar sina böter och 4 000 personer hade 2017 tre eller fler böter som förfallit till betalning. Räknat i pengar hade Kronofogden registrerade skulder för obetalda böter på en halv miljard . skrevs av i sådana skulder. Siffrorna visar i klartext att många kriminella blir dömda för brott men i praktiken aldrig blir bestraffade. Utifrån såväl effektivitets- som rättviseperspektivet finns alltså ett problem med bötesstraffet då det är svårt att verkställa och den dömde därmed undkommer straff. Ett sätt att öka verkställigheten skulle kunna vara att möjliggöra för dömda att istället för att betala sina böter arbeta av bötesskulden genom samhällstjänst – så kallad bötestjänst. Det kan handla både om att man antingen som dömd själv väljer att frivilligt genomföra samhällstjänst då man inte kan eller vill betala sina böter. Men det kan också handla om att man efter prövning blir skyldig till det om det visar sig att man inte kan eller vill betala böterna och kronofogden inte kan utmäta bötesskulden. Att införa en möjlighet att omvandla bötesstraff till bötestjänst skulle dels öka legitimiteten för rättsväsendet, stärka straffets preventiva syfte men också öka möjligheten för dömda som vill men av ekonomiska skäl inte kan sona sina brott en möjlighet att göra detta.
mot · H8022986 · 2020-10-06 00:00:00 — Arbetet mot skräp i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att tillsammans med länderna kring arbeta för minskat skräp i , och detta tillkännager för regeringen. Uppskattningsvis skräp hamnar i , huvuddelen av det är plast. av det skräpet hamnar på på grund av havsströmmar. För att ge en bild av mängden har man vid mätningar på så kallade ”referensstränder” i hittat 1 200 föremål per . Skräpet kommer från hela , i huvudsak från länder som inte har en fungerande avfallshantering men till viss del även från . Problemen förvärras av att skräpet tar väldigt på sig att brytas ned, från upp till beroende på material. När plast bryts ner skapas det istället mikroplaster som är ännu svårare att fånga upp. är problemen komplexa att lösa. Skräpet på stränderna i är en konsekvens av ett problem där orsaken oftast finns att hitta på helt andra platser. Mycket av problemen handlar om ett utökat producent- och konsumentansvar. Producentledet är i grunden det första ledet för att minska skräpmängderna genom att helt enkelt minska tillverkningen av varor som skapar problem med skräp i havet och hitta miljövänligare alternativ, genom exempelvis mindre miljöskadliga emballage och emballage som är enklare att återvinna då en stor del av skräpet är förpackningar av plast. Men kopplat till producentledet är också konsumentledet – att få folk att bruka engångsförpackningar och uppmuntra att återanvända förpackningar samt välja miljövänliga alternativ. kommer majoriteten av det skräp som flyter i land på inte från . Politiskt måste framförallt våra grannländer kring ta ett större ansvar. En stor del av skräpet som hamnar på svenska kuster har ”läckt” från andra länders avfallshantering. Till exempel finns fortfarande öppna tippar i vissa länder runt , insamlings- och återvinnandegraden av plastartiklar är låg i och i många länder fångar inte dagvattensystemen upp skräp på ett effektivt sätt.
mot · H8022987 · 2020-10-06 00:00:00 — Försvarsmaktens möjligheter att bedriva övningsverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen så att Försvarsmakten får snabbare besked i tillståndsfrågor för övningsfält, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen så att Försvarsmakten kan ges större möjligheter att interimistiskt öva i väntan på tillståndsgivning och tillkännager detta för regeringen. Vår omvärld blir säkerhetspolitiskt allt mer osäker. Därför är det viktigt att har en stark försvarsförmåga och är beredda att själva och tillsammans med andra kunna försvara våra intressen, militärt om så skulle behövas. Det finns därför en bred politisk vilja om att stärka svensk försvarsförmåga. Men för att klara det måste också förutsättningarna för att genomföra försvarsövningar finnas. En viktig förutsättning är tillgången på övningsfält. ligger ärendet om skjutfältet i för avgörande hos regeringen. Ärendet är väckt av Försvarsmakten och överklagat till mark- och miljödomstolen 2010 men är fortfarande inte avgjort. Men skärgårdsskjutfältet är inte det enda exemplet på där tillståndsprövningen har dragit ut , en liknande situation har exempelvis funnits kring skjutfält på . Att Försvarsmaktens övningsfält ska underkastas en oberoende miljöprövning är självklart. Men handläggningstider på mer än är inte hållbart, särskilt inte när säkerhetsläget är under kontinuerlig förändring. Den långa handläggningstiden har begränsat möjligheterna att bedriva och utveckla en god övningsverksamhet och därmed i förlängningen en god försvarsförmåga i och . Frågan bör därför lyftas i ett bredare perspektiv. prövas Försvarsmaktens övningsbehov mot som om det vore nästan vilken annan tillståndspliktig verksamhet som helst (med undantag för att tillståndet alltid prövas av länsstyrelse och inte nämnd). Med rådande säkerhetsläge bör Försvarsmakten istället ges särskilda förutsättningar att bedriva sin verksamhet med tanke på samhällsbehovet. Man bör därför se över om lagstiftningen kan ändras så att Försvarsmakten får snabbare besked och i avvaktan på besked större möjligheter att bedriva övningsverksamhet interimistiskt i väntan på besked.
mot · H8022988 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda skärpt lagstiftning så att det blir förenat med straffansvar att parkera så att utryckningsväg vid exempelvis badplatser blockeras och tillkännager detta för regeringen. Räddningstjänster runtom i landet har slagit larm om att felparkerade bilar vid framförallt badplatser blivit ett ökande problem när man rycker ut vid drunkningslarm, vilket flera medier rapporterade om . Det finns konkreta händelser rapporterade när blockerande fordon har fördröjt räddningsinsatser, även om det inte finns fullständig statistik. Informationsinsatser görs för att komma till rätta med problemet, likaså att man vid badplatser försöker att fysiskt planera parkeringen så att utryckningsvägar kan hållas fria, men jag menar att det inte räcker. kan felparkerade fordon få felparkeringsavgift eller kontrollavgift, och om de hindrar trafiken eller står trafikfarligt kan de också bli borttransporterade. Däremot är det svårt att straffrättsligt komma åt förare som medvetet eller av oaktsamhet parkerat sitt fordon så att utryckningar har hindrats. Jag menar att med en skarpare lagstiftning där det är tydligt att man kan bli dömd till straffansvar om man ställt sig på ett sådant sätt att en uttryckningsväg vid exempel en badplats blockeras skulle kunna vara ett ytterligare verktyg för att inskärpa allvaret i att inte blockera utryckningsvägar.
mot · H8022989 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den tilltalade som påstår sig ha en lägre ålder för att åtnjuta straffrabatt bör bära den huvudsakliga bevisbördan för sitt påstående, och detta tillkännager för regeringen. Den så kallade ungdomsrabatten, det vill säga att unga gärningsmän får lägre straff, vid grova brott har ifrågasatts i den allmänna debatten. En annan aspekt av samma fråga handlar om att gärningsmän kan uppge en lägre ålder än sin verkliga ålder och därigenom undgå att få ett högre straff eftersom det enligt praxis ankommer på åklagaren att motbevisa deras uppgifter. Svensk lagstiftning och rättspraxis är utformad utifrån premissen att personuppgifter finns registrerade i folkbokföringsregistret och är korrekta och i annat fall att det den tilltalade själv uppger är korrekta uppgifter om inte annat kan bevisas. Tyvärr förekommer det felaktiga uppgifter registrerade i folkbokföringsregistret, dessutom finns det tilltalade som inte är folkbokförda i och som helt saknar giltiga utländska identitetshandlingar eller som har förfalskade handlingar. Det gör att det i vissa fall kan bli svårt att på ett tillfredsställande sätt utreda en tilltalads ålder. Var bör då bevisbördan ligga på att visa vad som är en korrekt ålder? ligger den hos åklagaren, trots att det är den tilltalade som genom att ange falska uppgifter kan dra nytta av dessa. En grundläggande princip bör därför istället vara att den som påstår något som är påverkande för en dom också i huvudsak bör bära bevisbördan, och att den som påstår en lägre ålder för att därigenom få ett lägre straff också därför får anses bära den huvudsakliga bevisbördan för det påståendet.