ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021860 · 2020-10-02 00:00:00 — Förebygg överdoser efter frigivning från häkte eller fängelse ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Kriminalvården i uppdrag att ta fram ett program för att förebygga överdoser efter frigivning och tillkännager detta för regeringen. I är den narkotikarelaterade dödligheten fyra gånger högre än genomsnittet i EU. Faktum är att bara rapporterar en högre dödlighet än till den europeiska narkotikabyrån (). [1] Statistiken visar tydligt att den svenska narkotikapolitiken och beroendevården misslyckas med att hjälpa de allra mest utsatta beroendesjuka. För att rädda liv behöver den svenska politiken omprövas och utvecklas. Glädjande nog fattade en enig riksdag så sent som beslut om att uppmana regeringen att utvärdera den nuvarande narkotikapolitiken och ta initiativ till en nollvision när det gäller dödsfall som orsakas av narkotika. Den vanligaste orsaken till narkotikarelaterade dödsfall är överdoser. Vårt grannland har målmedvetet och framgångsrikt arbetat för att minska antalet överdoser. Norge sjösatte en överdosstrategi med insatser i ett nätverk av pilotkommuner vilket resulterade i att antalet överdosfall minskade med mellan . [2] Arbetet fortsätter nu i utifrån en ny fyraårig nationell överdosstrategi. bör lära och inspireras av . En del av den norska strategin handlar om att förebygga överdoser efter frigivning från fängelse. Frigivning från fängelse är en känd riskfaktor för överdos. Risken för dödsfall bland injektionsmissbrukare på grund av överdos kan vara hela åtta gånger högre efter frisläppande jämfört med därpå följande tioveckorsperiod. [3] Förklaringen är att den beroendesjukes fysiska tolerans mot exempelvis heroin har minskat eller försvunnit när den intagne varit drogfri eller minskat sin droganvändning . Mot denna bakgrund bör Kriminalvården, förslagsvis i samarbete med och , ges i uppdrag att ta fram ett särskilt program för att förebygga överdoser vid frigivning. Ett sådant program kan med fördel utformas utifrån erfarenheterna från det norska projektet ”Forebygging av overdosedødsfall etter løslatelse fra fengsel”. [4] Programmet bör omfatta samtliga klienter inom kriminalvården som har ett sådant missbruk att risk för överdos föreligger. Exempel på vad som kan tänkas ingå i programmet är utbildning i hjärt-lungräddning och information om risken för överdoser. En alldeles given del av programmet bör vara utdelning av överdosantagonisten naloxon med tillhörande utbildning. [1] , Europeisk narkotikarapport , 11364/20191724_TDAT19001SVN_PDF.pdf, s. 80. [2] Helsedirektoratet, Nasjonal overdosestrategi 2019–2022, 405ff92c06e34a9e93e92149ad616806/20190320_nasjonal_overdosestrategi_2019-2022.pdf, s. 2. [3] , Fokus på narkotika. , s. 3. [4] Helsedirektoratet, Nasjonal overdosestrategi 2019–2022, 405ff92c06e34a9e93e92149ad616806/20190320_nasjonal_overdosestrategi_2019-2022.pdf, s. 65–66.
mot · H8021863 · 2020-10-02 00:00:00 — Åtgärder mot bidragsfusk genom att dela information ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter, likaså socialtjänsterna, ska kunna dela information med varandra i syfte att upptäcka bidragsfusk och tillkännager detta för regeringen. vill att för att ta del av våra socialförsäkringssystem så ska man också ha bidragit med inbetalningar till dessa genom att ha arbetat, det vill säga att man ska kvalificera sig in i socialförsäkringssystemet. Det är en rimlig princip och det är så privata försäkringar är utformade. Detta är ett viktigt förslag för att våra gemensamma system ska vara rättvisa och robusta . Bidragsfusket är ett stort problem för det svenska välfärdssamhället. har felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen uppgått till . I snitt försvinner numera . Flera utredningar har presenterat åtgärder och reformer för att motverka fusket men tyvärr har genomförandet dröjt. Samordningsnummer delas ut av till asylsökande och andra som söker uppehållstillstånd efter begäran av . Det har rapporterats om fusk kopplat till samordningsnumren och får inte kontrollera biometriska data mellan asylsökande och ansökningar om studerande‑, anknytnings- eller arbetstillstånd. förslag om detta röstades ner i skatteutskottet. Utöver att återkalla samtliga samordningsnummer och införa identifiering med hjälp av biometriska data finns fler åtgärder att vidta i kampen mot bidragsfusket. Till exempel bör det vara lagligt att myndigheter delar information mellan varandra i syfte att upptäcka bidragsfusk. Att detta inte redan är möjligt är mycket frustrerande och de lagändringar som krävs för detta syfte och ändamål bör genast genomföras.
mot · H8021864 · 2020-10-02 00:00:00 — Utredning gällande ett slöjförbud i för- och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att införa slöjförbud i för- och och tillkännager detta för regeringen. Det har framkommit alarmerande uppgifter om att små flickor övervakas i för- och , så att de bär slöja. Att bära slöja är kvinnoförtryck; syftet är att täcka hår och kropp så att männens sexuella lust inte väcks. Detta är hedersförtryck som blivit ett stort problem i och parallella samhällen har vuxit sig starka. I dessa parallella samhällen trakasserar vissa män både flickor och kvinnor för att de klär sig olämpligt, för att de umgås med pojkar/män med mera. Att omyndiga flickor och kvinnor tvingas bära slöja hör inte hemma i . I ska jämställdhet råda mellan kvinnor och män, oavsett religion och kultur. Samhället måste stå upp för alla människors frihet. Varje människa måste själv få bestämma över sitt liv och sin klädsel. Genom att införa ett slöjförbud i för- och tar samhället ansvar för att flickor får vara barn, med samma rättigheter som pojkar.
mot · H8021865 · 2020-10-02 00:00:00 — Stoppa klippningarna av kopparnäten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att stoppa nedmonteringen av kopparnät, vilka staten har direkt eller indirekt rådighet över, så länge inte fullt fungerande och adekvata alternativ finns på plats, och detta tillkännager för regeringen. Staten ska värna och arbeta för en grundläggande infrastruktur som tillåter och möjliggör att människor bor såväl i städer som i gles- och landsbygd. Detta gäller bland annat olika tele- och datanät som staten åtminstone bör värna och försvara där man genom sitt ägande har möjlighet att påverka. Detta gäller exempelvis de många kopparnäten som är i delvis statliga Telias ägo. Många är berättelserna om hur näten nu klipps av , i flertalet förödande fall innan adekvata alternativ till tele- och datanät finns på plats för de som verkar och bor där kopparnäten släcks ned. Mobilnäten är i vissa fall inte tillräckligt kapacitetsutbyggda för att ersätta stabiliteten och den någorlunda hastighet som kan erbjudas i ADSL-form via kopparnäten. Det är emellertid inte enbart kapaciteten som kan vara en avgörande faktor för dem som är beroende av kopparnäten. Även kostnadsaspekten måste vägas in när det exempelvis hänvisas till internetaccess via satellit. Staten bör genom sin ägarmakt, så långt den kan utsträckas, verka för att alla de kopparnät man har rådighet över – direkt eller indirekt – inte blir klippta och nedsläckta innan fullt fungerande alternativ finns på plats i aktuella områden. Denna mening bör tillkännage för regeringen.
mot · H8021866 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbyggnation av Ostkustbanan till dubbelspårig järnväg och tillkännager detta för regeringen. behöver en ny ostkustbana som är dubbelspårig. Järnvägsbanan längs ostkusten är bland de mest trafikerade enkelspåriga järnvägarna i landet och är i skriande behov av en kapacitetsutbyggnad. mellan och förser hela med viktigt gods och kompetenta individer som dagligdags transporteras längs aktuell sträcka. En utbyggnation skulle inte bara ge en avsevärd tidsvinning för resenären och pendlaren utan också en möjlighet till stor avlastning för trafiken på våra vägar där gods i stor utsträckning i stället transporteras. Länen norr om är centrala för att hela ska fungera. Transporterna söderut, till och vidare till resten av och , måste prioriteras. En utbyggnation av Ostkustbanan till dubbelspårig järnväg är en central del i denna för riket viktiga prioritering. Detta bör tillkännage för regeringen.
mot · H8021867 · 2020-10-02 00:00:00 — Bygga ut E4 –till fyrfältsväg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en utbyggnation av mellan och och tillkännager detta för regeringen. E4:an är en viktig väg för hela försörjning av både gods och personer. Från till är vägen av minst fyrfältsstandard, men sträckan –är olyckligt strypt genom en s.k. två-plus-ett-väg, med kraftiga trafikstörningar till följd, inte minst under de olika högtider som infaller eftersom många då ska resa både norr- och söderöver. har geografiskt sett en relativt stor yta. Som i så många andra landsbygds- och glesbygdslän är avstånden till viktiga samhällsfunktioner mycket längre än i storstadsregionerna. Blåljuspersonalens viktiga resor och transporter har sämre förutsättningar i och med dagens två-plus-ett-väglösning. Vägen ger sämre förutsättningar för omkörningar och för att ta sig fram. Köbildning, olyckor och annat kan minska avsevärt vid en utbyggnation av en av de för – men också för resten av landet – viktigaste vägarna. Det är ologiskt att en del av en annars relativt fungerande vägsträcka, som ju –ändå är, under så pass bestått av den aktuella strypningen. Det är dags att får ta del av de infrastruktursatsningar som länet är förtjänt av. Det finns dock inget som säger att hela sträckan –måste byggas ut till fyrfältsväg med en gång. En välavvägd utbyggnad i etapper är bättre än en skjuten utbyggnad eller ingen utbyggnation överhuvudtaget. Med huvudprioritet på Tönnebro–skulle en av de mest högtrafikerade sträckorna få en efterlängtad avlastning. Detta bör tillkännage för regeringen att man bör se över.
mot · H8021868 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt för gles- och landsbygdslänen att behålla mer av värdet av det som producerats i de egna geografiska regionerna och tillkännager detta för regeringen. Utan länen norr om skulle inte fungera. Där finns vattenkraften, stora delar av skogsnäringen, jordbruk, malmen i norr, viktiga företag och entreprenörer, för att nämna några viktiga delar. Utan varuleveranser och produktion som kommer från och sker i andra delar av landet än i storstäderna skulle det mesta stanna av. Skulle ingen el komma från kraftledningarna eller mat komma till butikerna skulle urbaniseringen varken fortlöpa eller te sig särskilt attraktiv. De områden som enligt regeringen är att betrakta som stödområden borde helt klart i stället anses vara stöttande områden. Ett i raden av exempel som kan illustrera detta är just elproduktionen där mellersta står för av produktion medan samma område enbart förbrukar , trots en elintensiv industri. Detta kan jämföras med som endast producerar av elektricitet medan man förbrukar (SCB, och regional energistatistik 2016). Tyvärr har stödområdessynsättet präglat alltför många delar av den ekonomiska politiken – allt ifrån skatteutjämningssystem till regional stödpolitik. Detta måste genomlysas och förändras. Det ska löna sig att vara Sverigestöttande regioner! Den koncentration av skatteinbetalningar från både företag och privatpersoner som sker till en storstadsfixerad statsapparat är problematisk. I andra delar av västvärlden får regioner större behållning av den egna företagsamheten och utvinningen – så bör det också vara i . Värdet av det som produceras i norra är oumbärligt för funktion och större del av detta bör återbördas till de aktuella länen. bör därför ge regeringen tillkänna att man bör återkomma med skarpa förslag så att gles- och landsbygdslänen får behålla mer av värdet som producerats i de egna regionerna.
mot · H8021869 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det generella strandskyddet måste reformeras och att regelverket bör vara olika strikt i olika delar av landet och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet har blivit en hämmande regel för många delar av landet vars unique selling point just är möjligheter till boende och bebyggelse i strandnära lägen. Hela grundtanken bakom strandskyddsreglerna är ju att långsiktigt trygga allmänhetens tillgång till strandområden – vilket är särskilt viktigt i regioner och storstäder där boendeförtätningen är som störst – men att samma regler ska gälla även i områden som har god tillgång till vatten och strandnära lägen, och som är glest befolkade, är inte rimligt. är uppenbarligen inte adekvat. Ny lagstiftning måste på plats som säkerställer att strandskyddsinstitutet tar sin utgångspunkt i de olika förutsättningar som finns runtom i landet och alltså inte som huvudregel innebär en strikt begränsning av äganderätt och möjlighet till utveckling, där endast dispenser och undantag kan bli aktuella. Strandskyddet måste vara olika i olika delar av för att hela ska kunna nå sin fulla potential i ett redan bostadsansträngt läge. Det generella strandskyddet måste reformeras och detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H8021870 · 2020-10-02 00:00:00 — Allmän jakt på skarv samt andra åtgärder ställer sig bakom det som anförs i motionen om problematiken med skarvens utbredning och att detta kräver att allmän jakt på fågeln tillåts, i kombination med andra åtgärder för att få bukt med problemen, och tillkännager detta för regeringen. Skarvens framfart förstör svenskt kust- och skärgårdsliv och måste åtgärder till som löser problemet. Längs kusten i har skarven tredubblats på bara , enligt uppgifter som redovisas av (). Den överlägset största ökningen har skett i utanför . noteras flera ställen i bland andra där skarven för allra första gången börjat härja och fördärva. Den så ikoniska i har varit mycket nära att totalförstöras av skarvens närvaro. I lyckas fågeln dessutom fullfölja häckningarna i allt större grad, enligt uppgift i SVT (), vilket är ett stort bekymmer. Skarvens närvaro försämrar förutsättningar för fiske och boende i skärgården. Fågeln äter stora mängder fisk och avföringen gör att öarna där skarven huserar blir närmast att likna vid spököar med döda träd och missgynnsam växtlighet. För kommuner, som de längs , där skärgården är central för bl.a. utveckling och turism, riskerar detta att förstöra förutsättningarna för framtidssatsningar samt att skärgårdens attraktionskraft kraftigt försämras. Även i har skarven blivit ett allt större problem som breder ut sig alltmer. Antalet ökar stort och skarven har spridit sig från kusten in i landet till insjöar – det är alltså inte bara ett problem för våra kustband och vår skärgård vilket förstås i sig är illa nog. I sjön har ålen försvunnit helt på grund av skarven och fiskbestånden har minskat kraftigt. I Roxen beräknas fisk försvinna på grund av skarven och flera öar är nu helt döda. Det är uppenbart att den skyddsjakt beviljar inte är tillräcklig och att det krävs allmän jakt på skarv. Det finns inget större skyddsbehov för skarven, i vart fall inte i . Den bör dessutom anses som en invasiv art och behandlas därefter. Några enklare störningsoperationer kommer inte att hjälpa situationen. I kombination med att tillåta allmän jakt på skarv ihop med mer proaktiva åtgärder för att minska fågelns häckningsframgångar kan problemet börja lösas. Därför bör regeringen återkomma till med lagstiftningsförslag så att det års sommarsäsong både tillåts allmän jakt och kan tillgripas verkligt kraftfulla åtgärder för kommunerna att vidta för att få bort skarven och dess skadliga effekter.
mot · H8021871 · 2020-10-02 00:00:00 — Sanering av mark för att möjliggöra tillväxt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de regelverk som finns för ekonomisk kompensation i samband med marksanering bör ses över och tillkännager detta för regeringen. En strukturomvandling pågår inom näringslivet i många kommuner där tung industri tidigare varit huvudnäring. Efterfrågan av attraktiv mark både för etableringar och för att bygga bostäder i havsnära lägen har ökat kraftigt , vilket bl.a. vittnar om. miljöförstörande industrier som lagts ned har på många ställen lämnat förorenad mark efter sig. Depåer av kisaska, som är en restprodukt från pappersmassatillverkning, finns i stora mängder längs med exempelvis Söderhamnsfjärden. Denna typ av mark har kommunerna behov av att kunna erbjuda för att tillgodose den typ av byggande som efterfrågas. finns statliga bidrag att söka för sanering av förorenade områden för bostadsbyggande från . Trots bidrag innebär det fortfarande omfattande kostnader för kommunerna. Utifrån de ekonomiska lägen och demografiska analyser som många kommuner står inför riskerar dessa saneringsåtgärder att få stryka på foten, vilket är otillfredsställande. bör ge regeringen tillkänna att man bör se över de regelverk som finns för ekonomisk kompensation i samband med sanering för bostadsbyggande för att underlätta för kommuner att exploatera efterfrågad och eftertraktad mark, exempelvis genom att överväga utökat statligt stöd.
mot · H8021872 · 2020-10-02 00:00:00 — Skärpta befogenheter vid förvar av utlänningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta och utökade ordnings- och säkerhetsbefogenheter vid förvar av utlänningar och tillkännager detta för regeringen. I utlänningslagen regleras frågor som rör förvar av utlänningar, men vad gäller förvarspersonalens befogenheter för att upprätthålla ordning och säkerhet inne i förvaren är dessa inte tillfredsställande. De senaste årens mycket stora migrantströmmar till har försvårat arbetet i förvaren, med förtätningar av platser, ökad drogproblematik samt svårigheter att kontrollera införseln av olika föremål till följd. Verkställighetsarbetet vad gäller återvändande till utlänningarnas hemländer har komplicerats avsevärt och detta har inneburit att många förvarstagna vistas i förvaren eftersom deras ärenden är overkställbara. Detta ökade tryck på förvaren i en ny tid kräver en ny lagstiftning med mycket mer långtgående befogenheter för att upprätthålla ordning och säkerhet, exempelvis vad gäller delar som att ge förvars- och transportpersonal ständig rätt till visitation av de förvarstagna och deras utrymmen samt möjlighet att kontrollera och försvåra besökares möjligheter att smuggla in olika föremål och droger, vilket i praktiken inte är möjligt . bör med anledning av detta ge regeringen i uppdrag att initiera ett arbete med att uppdatera regelverket avseende befogenhetsfrågor vid förvar av utlänningar samt möjligt återkomma till med förslag till sådana förändringar.
mot · H8021873 · 2020-10-02 00:00:00 — Fler poliser – även på mindre orter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler poliser måste finnas närvarande och tillgängliga även i lands- och glesbygd och tillkännager detta för regeringen. Många runtom i känner av den poliskris som råder. I flera områden saknas helt polisnärvaro och om olyckor av något slag är framme kan det dröja timmar innan polis kan vara på plats. Berättelser som att en enda polisbil med patrull i södra , en yta lika stor som hela , ensam ska upprätthålla ordningen och är skrämmande. , en liten kommun i utkanten av , är ytterligare ett exempel på ett geografiskt område som har fått se polisnärvaron sjunka drastiskt. Många är mönstren som vittnar om att en ny prioritering måste göras. Även alla de människor som bor utanför storstäderna måste känna att staten tar sin del av samhällskontraktet på allvar. I ett av världens högst beskattade länder måste varje medborgare kunna lita till att staten fullgör sina kärnuppgifter och finns likvärdigt tillgänglig över hela landet. Det är inte bara enskilda medborgare som är i behov av stark polisiär närvaro lokalt. Även andra samhällsfunktioner, t.ex. räddningstjänsten, , skolan och andra viktiga samhällsinstitutioner, är beroende av att polis finns i närområdet för att kunna verka optimalt. Dålig polisnärvaro i gles- och landsbygd påverkar alltså medborgarnas liv negativt på fler än ett sätt, vilket också konstaterats av forskare vid KTH och (). Den nationella politiska ambitionen tycks nu vara att åter öka antalet poliser, vilket är bra. Denna ökning måste inte bara bli verklighet utan också komma fler till del. Regeringen bör därför säkerställa att även orter i lands- och glesbygd får ökad polisiär närvaro så att statens del av samhällskontraktet upprätthålls även för människor boende utanför de större städerna. Detta bör tillkännage för regeringen.
mot · H8021874 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa nedläggningen av kontor i och tillkännager detta för regeringen. har beslutat att Hudiksvallskontoret ska läggas ner för att i stället flytta verksamheten till kontoren i och . Beskedet är ett hårt slag för och för arbetsmarknad. Att lägga ner kronofogdekontoret i skulle innebära att hela ställs utan fysiska närvaro och servicen utarmas. Att menar att orter med mindre än 20 000 invånare inte kan få ha kontor är ingen rimlig ståndpunkt. Kontoret i har bra resultat, lätt att rekrytera, bra arbetsmiljö och låg sjukfrånvaro. Liknande neddragningar och nedläggningar av statliga myndighetskontor, utan egentlig objektiv grund, har även i andra fall förekommit i . Detta är oacceptabelt. Statliga myndigheter är viktiga arbetsplatser för många människor i gles- och landsbygdslän. Många högskole- och universitetsutbildade har genom mer kvalificerat arbete inom offentlig sektor kunnat stanna kvar eller etablera sig utanför storstadsregionerna. Även om myndigheterna är och ska vara självständiga måste visst samhällsansvar även beträffande arbetstillfällena gälla för dessa myndigheter. Regeringen har möjlighet att med lagstadgade verktyg styra myndigheterna också i fråga om deras lokalisering. I fallet med välfungerande Hudiksvallskontor bör ge regeringen tillkänna att den bör ta en sådan aktiv roll för att förhindra nedläggningen.
mot · H8021875 · 2020-10-02 00:00:00 — Myndigheter i hela – inte bara i storstäderna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter bör utlokaliseras från storstäder till övriga landet och om att befintliga och välfungerande kontor bör ges förutsättningar att vara kvar och utvecklas och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att staten finns närvarande i hela . Närvaron kan komma till uttryck på många olika sätt, men en del i arbetet med statlig förekomst ute i landet är att myndigheter lokaliseras till fler orter än enbart de större städerna. Regeringen har uttryckt en ambition om utlokalisering av myndigheter från storstäderna till större delar av landet och vill nu utöka det arbetet (SVT ). Tyvärr finns flera exempel, t.ex. i , som tyder på att regeringens vilja snarare är en framställd chimär för väljarna än en realitet. Ett aktuellt fall är kronofogdekontoret i som planeras att läggas ned för att koncentrera sin verksamhet till större städer. Att ge med ena handen för att dra undan med den andra imponerar inte. Statens närvaro är på många platser avgörande för att få unga människor med akademiska examina att återvända. Många högskole- och universitetsutbildade har genom mer kvalificerat arbete inom offentlig sektor kunnat stanna kvar eller etablera sig utanför storstadsregionerna, men när möjligheterna försvinner fortsätter urbaniseringen, och känslan av ett A‑ och ett B‑lag – mellan de som har möjlighet att flytta till storstäderna och de utan utbildning som blir kvar – biter sig fast. För att hela ska fungera måste även gles- och landsbygdsregioner vara attraktiva och spirande. Därför bör ge regeringen tillkänna att inte bara utlokalisering av myndigheter är en tillräcklig politisk ambition; regeringen måste också använda de verktyg som finns tillhands för att redan välfungerande och etablerade myndigheter ges möjlighet att stanna kvar och utvecklas.