mot · H8023307 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka polisens förmåga snabbt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om norska poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisstödassistenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalificerade utredare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre samverkan mellan polisen och försvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta pensionerade poliser jobba kvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återrekrytering av pensionerade utredare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisstudenter i tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisers arbetsvillkor och lön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisiär forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda fler alternativa vapen och skyddsutrustning till polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om psykiatriambulanser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens tekniska arbetsverktyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ANPR-kameror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala utfallskontrakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens kontakt med skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra beredskapspolisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt samarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens arbete mot barnprostitution och människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en tvångsäktenskapsenhet enligt brittisk modell bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gränskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetskontroller för arbete inom myndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälliga arrester och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ljudupptagning av skottlossning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt för polisen att topsa i större utsträckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt att lagra biometriska uppgifter längre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om metodstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälliga samordningsnummer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om maxgräns för antalet fordon en person kan äga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkbokföring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sekretess för myndighetspersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraanvändning i spaningssyfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasta kameror ska kunna användas i brottsbekämpande syfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade befogenheter att genomsöka fordon, personer och fastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje myndighet som ingår i samverkan mot organiserad brottslighet bör ges ett uppdrag i regleringsbrev att prioritera arbetet mot organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida modell med omvänd bevisbörda vid beslag av dyra bilar, klockor m.m. kan tillämpas för att beslagta statussymboler för gängkriminella och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om en särskild civilrättslig enhet kan införas, likt den irländska, för att stärka arbetet mot organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en samordnad statlig utbetalningsfunktion kan inrättas och kombineras med en förstärkt utbetalningskontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens samarbete med Kronofogden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få kvarhålla misstänkt stöldgods och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få kvarhålla misstänkta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om poliser i arbetslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om id-kontroller vid gräns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska flyttas från till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om synliga poliser i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av målet att få ut poliser i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sållningsinstrument för narkotika vid trafikkontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kriminellas uppköp av företag och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett tryggt land att leva i, oavsett om man bor på landsbygden, i en stad eller i en förort. En av statens viktigaste uppgifter är att genom ett väl fungerande rättsväsende upprätthålla tryggheten. Polisens roll i det brottsförebyggande arbetet är central. Att förebygga brott och tidigt upptäcka barn och unga som löper risk att hamna i brottslighet är av största vikt. För att lyckas med detta behövs en politik med ett helhetsperspektiv på barn och ungdomar. Det behövs en stödjande familjepolitik, en bra skola, satsningar på ungas uppväxtmiljö, ett grundligt brottsförebyggande arbete i polisen och en offensiv kriminalpolitik. Svensk polis är hårt ansträngd. Utmaningarna att bekämpa mängdbrottslighet, bostadsinbrott, grov organiserad brottslighet och gängkriminalitet kvarstår. Polisen har genomgått en stor omorganisation. Enligt den slutrapport från Statskontoret som utvärderade omorganisationen har den inte lyckats. Omorganisering har i delar uppfyllt sina syften, men inte i sin helhet. har exempelvis gett polisen bättre förutsättningar att klara sin uppgift, men de saknar medel och adekvat myndighetsstyrning för att uppnå dessa. Ett av syftena som inte uppnåtts fullt ut är att få mer resurser till lokalpolisområdena, trots att arbetet med medborgarlöften och kommunpoliser är på plats innebär inte det en bättre tillgänglighet för medborgarna till polisen. Att polisen kommer när den behövs och har förmåga att beivra brott och lagföra brottslingar är centralt för att upprätthålla lag och ordning i samhället. Men ett väl fungerande polisväsende betyder mer än så. Att samhället reagerar när en människa utsatts för våldsbrott, rån, sexuella trakasserier eller inbrott i sitt hem är en förutsättning för upprättelse för brottsoffren och för att värna medborgarnas tillit till centrala samhällsfunktioner. ser vi hur den tilliten hotas när människor utsätts för brott. Som enskild ska man alltid kunna lita på att polisen har de resurser som krävs för att klara av sin uppgift: att förebygga, förhindra och beivra brott. Ett rättsväsende som står upp för de mest utsatta är en förutsättning för ett gott samhälle som håller samman. vill ha fler poliser i brottsutsatta områden. Internationell forskning visar att ökad direkt patrullering i områden med hög brottslighet fungerar brottsförebyggande. Fler poliser på gator och torg är mycket viktigt för att kriminella gäng inte ska få känslan av att ha kontroll över vissa bostadsområden och för att öka tryggheten för övriga boende i området. I den nya polisorganisationen ska så kallade medborgarlöften leda till en starkare och tydligare samverkan mellan polis, myndigheter och civilsamhälle. Det är viktigt att detta följs och utvecklas, så att verksamheten når upp till de förväntningar som finns. Vi utvecklar vi vår syn på brottsoffer i kommittémotionen Brottsoffer. Brottsoffers situation och upprättelse är central för . Bemötande och omhändertagande av brottsoffer genom hela rättsprocessen behöver förbättras. I motionen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas våra budgetsatsningar på polisen. 10 000 fler poliser till 2024 har för få poliser och för få av dem är ute på gator och torg. Med dagens antal poliser är det svårt för dem att bekämpa de gäng som tagit över i vissa utanförskaps-områden och att vara närvarande i små orter där polisen är nästan helt frånvarande . För att åtgärda detta och se till att polisen kan vara närvarande i hela landet föreslår att ska ha 30 000 poliser så snart det bara är möjligt. Därför är det bra att regeringen följer upp KD/M-budgetens satsning på polisen. Dessvärre är det uppenbart att de själva saknar den nödvändiga och långsiktiga planering och ambition som krävs för att bygga ut svenskt polisväsende. väljer att göra en rejäl, offensiv satsning på polisen. Totalt satsar vi över 5 390 miljoner mer än regeringen på polisen den kommande treårsperioden. Vi vill anställa 10 000 fler poliser. För att snabbare nå fler poliser föreslår vi en ettårig utbildning. Den ska utformas så att man efter den kan gå ut i tjänst på en ny polisanställningsform eller fortsätta studierna likt nuvarande polisutbildning. Vi föreslår också att både kommun och stat ska kunna finansiera tjänsterna men att är huvudman. Det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet prioriteras inte . bedömer att det finns en stor efterfrågan från kommuner att ha en stark lokal polisförankring och att många kommuner är villiga att vara med och betala för det. Många kommuner köper in tjänster från vaktbolag. av kommunerna som svarade på en undersökning uppger till att de inte anlitar väktare. Tanken är att kommunerna istället ska kunna använda en del av de pengar de lägger på väktare till att i stället anställa poliser. Dessa polistjänster ska finansieras med både kommunala och statliga medel och staten ska stå för hela utbildningskostnaden. Det statliga ansvaret kvarstår således. Poliserna utbildas på under statligt huvudmannaskap, men vi vill införa en kortare utbildning än dagens polisutbildning, som dock är betydligt längre än väktarutbildningen. Den nya polisutbildningen ska vara ettårig, tjänsterna kunna finansieras av kommunerna och ingå i den statliga polisorganisationen. Den kommun som bidrar ekonomiskt ska ha inflytande över och dialog med den lokala polischefen om vad poliserna ska prioritera. Svensk polis är ansträngd. Utvecklingen i vissa särskilt brottsutsatta områden beskrivs som nästintill förlorad. Blåljusfordon som hindras att komma fram av stenkastande ungdomar, bilar som sätts i brand; parallellsamhällen på framväxt. Den här utvecklingen måste stoppas. Ett givet sätt att bryta utvecklingen och återta kontrollen över de särskilt utsatta områdena, som polisen återfår sin närvaro i glesbygden, är att öka antalet poliser. Men det krävs mer. 2017/18 tillkännagav efter förslag från för regeringen att brott som exempelvis attentat mot socialtjänstkontor, skolor med mera ska straffas extra hårt. För när hindras i sitt arbete i ett utsatt område blir det svårare för normsamhället att ta tillbaka det. Det är personer som befinner sig i en redan utsatt ställning som drabbas när samhällets hjälpfunktioner attackeras. Rikspolischefen har efterlyst insatser från en rad andra aktörer i samhället. föreslår i vår budget en kraftfull satsning på sociala åtgärder för att bekämpa gängkriminaliteten. Denna satsning fördelas på flera anslag och beskrivs i vår budgetmotion. Genom våra ökade statsbidrag till kommunerna, under utgiftsområde 25, skapas också möjligheter att prioritera arbete för att möta de ökande behoven. Stärk polisens förmåga snabbt Den svenska polisbristen måste åtgärdas så möjligt. I den strävan behöver alla metoder funderas på. Ett sådant förslag är att rekrytera norska poliser till . har överutbildat poliser. Enligt en rapport från finns det cirka 250 utbildade poliser som inte arbetar som poliser i . Vi avsätter 300 miljoner till detta 2021–2022 inom ramen för vår satsning på . Pengar ska räcka till att komplettera de norska polisernas utbildning med kunskaper om svensk lag, svenska arbetssätt samt till anställningskostnad och till att genomföra nödvändiga författningsförändringar för att möjliggöra att norska poliser anställs, antingen inom ramen för ett utvidgat nordiskt polissamarbete eller genom ett särskilt snabbspår till svenskt medborgarskap. Ett sätt att se till att det kommer ut fler poliser på gatan är att anställa administrativt stöd, polisstödsassistenter. Detta finns redan på ett antal platser i landet som och , men bör byggas ut till fler platser. Enligt anser många poliser att det är frustrerande att så mycket som en fjärdedel av arbetstiden kan gå åt administration, istället för till kärnverksamheten. Ett ingripande kan leda till timmar av administrativt arbete. De har också räknat ut att en (1) polisstödsassistent kan frigöra två poliser. Vi avsätter riktade medel till för att möjliggöra administrativt stöd som enligt kan frigöra arbetstid motsvarande 750 poliser. Arbetsuppgifterna kan exempelvis bestå av att avrapportera ärenden, diarieföra, hantera gods och beslag, skriva anmälningar, efterlysa personer och övrigt administrativt stöd som att boka tider. anslår därför 250 miljoner 2021–2023 för att anställa polisstödassistenter inom ramen för vår satsning på . Anställ kvalificerade civila utredare Polisiär kompetens är central i det utredande arbetet. kan kompetens från andra sektorer avlasta och stärka det brottsutredande arbetet. För att trycka tillbaka de kriminella gängen med större kraft behöver fler civila utredare anställas i lokalpolisområdena. Det kan handla om förstärkning med kriminologer, analytiker och tillgångsutredare som arbetar riktat mot de kriminella nätverken. Detta för att med större kraft gå på pengar och statussymboler hos de kriminella grupperingarna. Det arbetet behöver också ske med fler myndigheter, som behöver skala upp sitt arbete. Med detta kan polisen hålla uppe och öka trycket mot de kriminella nätverken i det långsiktiga och lokala arbetet. Med en snabb och kraftig förstärkning på fler poliser i yttre tjänst och en förstärkning på utredningsverksamheten kan polisen bättre bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Därför satsar vi för att anställa civila utredare, inom ramen för vår satsning på . föreslår en kraftfull satsning på 10 000 fler poliser. Med tanke det tar att utbilda poliser kommer det dock att ta tid innan dessa är i tjänst. Vi har därför parallellt med vår polissatsning föreslagit att polisen får resurser att anställa civilanställda för att snabbt kunna avlasta polisen och för att fler poliser ska kunna arbeta i yttre tjänst. Vi tycker också att det bör övervägas att ta till andra åtgärder som snabbt kan avlasta polisen. Bättre samverkan med försvaret. Efter terrorattentaten i gjordes ändringar i den norska polislagen angående polisens rätt till bistånd från försvaret. Ytterligare åtgärder genomfördes i , vilket vi kan dra lärdom av även här i . Vad gäller polisens samarbete med försvaret har polisen möjlighet att låna helikoptrar. För att stärka polisens och samhällets förmåga behöver försvaret och polisen samverka och samträna mer. Det bör exempelvis ses över hur anställda vid försvaret kan bistå polisen i exempelvis bevakningsinsatser. Ett framsteg i detta avseende gjordes i den överenskommelse om åtgärder mot terrorism som slöt med övriga allianspartier och regeringen . Vid ett terrorattentat kan det vara avgörande att använda samhällets alla relevanta resurser. I vissa extrema situationer kan det innebära att Försvarsmakten ska kunna ge stöd till när nödvändiga förmågor redan är upptagna eller saknas. Det kan röra sig om bevakning vid skyddsobjekt vid ett omfattande angrepp, stöd till polisens nationella insatsstyrka eller materiellt stöd. Låt pensionerade poliser jobba kvar. Poliser som närmar sig pensionen eller gått i pension utgör en resurs om de får möjlighet att jobba kvar eller återgå i tjänst . Dessa kan med kort varsel bidra till att polisen ökar förmågan. De har dessutom erfarenhet som är värdefull i det ansträngda läget. Återrekrytera pensionerade utredare med lönebonus. Polisen har brist på utredare, inte minst beroende på att skottlossningar och mord tar så stora resurser i anspråk. Vi anser att pensionerade utredare bör lockas tillbaka till yrket med en lönebonus. Detta bör ges regeringens tillkänna. Ta in polisstudenter i tjänst tidigare. Vi föreslår att de som genomgår polisutbildningen ska kunna tas i tjänst tillfälligt för att möta de akuta behoven. Detta skulle tillsammans med beredskapspoliser kunna stärka en hårt belastad polismyndighet som på ett långt mycket mer effektivt sätt skulle kunna bedriva exempelvis gränskontroller. Vi menar att dessa förslag bör prövas för att snabbt stärka polisens operativa förmåga. Detta bör ges regeringen till känna. har det svenska rättsväsendet gjort lika stora insatser mot den organiserade brottsligheten som . Problemen är omfattande och utvecklingen har pågått . Trots framgångar i kampen mot kriminella nätverk i närtid i exempelvis och växer problemen med kriminella nätverk. Inte minst våldet drabbar hela samhället. dödades en åttaårig pojke av en handgranat som kastades in i det rum där han låg och sov. sköts en man och 40-årsåldern och hans hustru ihjäl i . Mannen hade tidigare vittnat i mordrättegång. mördades en kvinna som höll sitt barn i famnen i . mördades en annan kvinna i Råcksta. Gängmorden tycks ha tagit en ny riktning. Det har förekommit skjutningar i närheten av förskolor och skolor. Uppgörelser mellan kriminella har ägt rum i centrummiljöer med stor risk för allmänheten, utan någon som helst hänsyn eller omsorg om oskyldiga. Den organiserade brottsligheten drabbar skoningslöst. Underrättelseenheten i Polisregion släppte lägesrapporten ”Kriminella nätverk inom den organiserade brottsligheten i polisregion ” om de kriminella nätverken i . Kartläggningen identifierade 50 aktiva kriminella nätverk i region . 20 har tillkommit sedan den förra granskningen, som utfördes för bara . De ser en tydlig trend att nätverken samverkar allt mer, både nationellt och internationellt. Majoriteten av de nytillkomna nätverken är lokala nätverk som har stor inverkan på lokalsamhället och fler nätverk har ett mycket högt våldskapital. Utvecklingen med de lokala kriminella nätverken har också beskrivits i flera rapporter om de så kallade utsatta områdena, i rapporten ”Kriminell påverkan på lokalsamhället”. I de särskilt utsatta områdena är situationen med organiserad brottslighet mycket allvarlig. De ”kännetecknas av en allmän obenägenhet att delta i rättsprocessen. Det kan även förekomma systematiska hot och våldshandlingar mot vittnen, målsägare och anmälare i området. Situationen i området innebär att det är svårt eller nästintill omöjligt för polisen att fullfölja sitt uppdrag, vilket kräver regelmässig anpassning av arbetssätt eller utrustning. har det skett en normalisering vilket lett till att varken polisen eller de boende reflekterar över det avvikande läget i området. Ett särskilt utsatt område inbegriper även i viss mån parallella samhällsstrukturer, extremism, såsom systematiska kränkningar av religionsfriheten eller starkt fundamentalistiskt inflytande som begränsar människors fri- och rättigheter, personer som reser iväg för att delta i strid i konfliktområden, och en hög koncentration av kriminella” enligt polisen. konstaterar vidare att det sker en oroväckande utveckling där personer aktivt involveras i kriminella nätverk. Det finns också en systemhotade samhällspåverkan, som sker genom att nätverken i sina brottsupplägg utnyttjar samhällsviktiga institutioner, så som trygghetsvärdar, skyddsvakter, personal på flygplatser och fritidsgårdar i sin verksamhet. För att minska den organiserade brottsligheten måste nyrekryteringen till de kriminella nätverken kraftigt motverkas. I budgetmotion ”Ett att lita på” presenterar vi en miljardsatsning på sociala insatser för att komma åt nyrekryteringen. Det ska finnas stöd att tillgå för den som vill lämna det kriminella livet. För att komma åt brottslighet som rör sig över gränserna behöver också rättsväsendet samarbeta internationellt. EU-samarbetet innebär stärkta möjligheter att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. Den grova organiserade brottsligheten innebär lidande och stor skada för både enskilda människor och företag, men också för samhället i stort. Den ökande våldsanvändningen är ett av de största problemen kopplat till organiserad brottslighet. Våldet ökar både i omfattning och grovhet. Fler personer har lättare att ta till våld. Det är också yngre personer som brukar grovt våld. Ju högre upp i hierarkin en person befinner sig, desto mindre våld brukar han eller hon. Det kan förklaras med att han eller hon då redan bevisat sin våldskapacitet tidigare i den kriminella karriären. Polisen gör också bedömningen att beväpningen har ökat; kriminella använder i ökad utsträckning skjutvapen. Organiserade kriminella nätverk verkar i hela landet. Organiserad brottslighet ligger bakom huvuddelen av den gränsöverskridande brottsligheten, bland annat människohandel och narkotikasmuggling. Nedan presenteras ett antal viktiga åtgärder för att komma åt den organiserade kriminaliteten. Förslag på straffskärpningar presenteras i motionen Tydliga reaktioner på brott. har en gränskontroll som är allt annat än fungerande. Det visade sig inte minst när en inspektion av hur klarade av att upprätthålla sina åtaganden inom Schengen visade på ett katastrofalt resultat. fick 95 anmärkningar. Polisen kommer behöva betydande resurser för att utbilda personal, utveckla it-verksamheten och utöka gränskontrollerna. Det gäller både att kontrollera inflödet av brottslingar, men också avvisande av människor som inte har rätt att uppehålla sig i och arbetet med Frontex. Att förstärka gränskontrollerna är en statlig kärnuppgift. Polisen behöver få de resurser som krävs för att komma till rätta med problemet. Detta bör ges regeringen tillkänna. Säkerhetskontroller för arbete inom myndighet Ett flertal allvarliga avslöjanden gjorts gällande den bristande säkerheten på viktiga svenska myndigheter. Personer med starka kopplingar till kriminella gäng jobbar på , där också tillståndslösa städare kunnat komma åt polisen lokaler. Passkontroller har troligen infiltrerats av kriminella och hos har illegala invandrare fått specialtillstånd av att arbeta.