mot · H80293 · 2020-09-15 00:00:00 — Riksdagsledamöternas arvoden och ersättningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag om att binda nivån på riksdagsledamöternas grundarvode till av ett prisbasbelopp och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör utreda hur de extra ersättningar som finns för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet kan avskaffas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Att bli vald till riksdagsledamot är ett av de finaste uppdragen som finns. Riksdagsledamöter ska vara representativa både för sitt parti och dess ståndpunkter och för folket. Jämfört med de flesta inom väljarkåren har riksdagsledamöterna mycket höga månadsarvoden. Det riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan de folkvalda ledamöterna och de människor de representerar. har grundarvodet ökat från till enligt den senaste höjningen . Därutöver tillhör riksdagsledamöterna den grupp högavlönade i samhället som tjänat mest på den tidigare borgerliga regeringens klasspolitik eftersom jobbskatteavdragen har gett dem extra . Vidare togs värnskatten bort /20 vilket har inneburit en ytterligare skattelättnad för riksdagsledamöter. Det finns dock starka argument för att arvodet ska vara förhållandevis högt. Ett någorlunda högt arvode minskar risken för att möjliga ledamöter avstår från att kandidera till p.g.a. att det skulle innebära en inkomstminskning. Vidare ska lagstiftare i högsta beslutande politiska organ vara omutbara, dvs. inte kunna påverkas ekonomiskt för att fatta beslut i en viss riktning. Det är den egna övertygelsen och partiets politik som ska avgöra den enskilda ledamotens olika ställningstaganden, inte ekonomiska överväganden. föreslår att nivån på arvodet fastställs till ett prisbasbelopp , vilket är . Även om detta är långt utöver vad majoriteten av landets väljare tjänar så vore det en klart rimligare nivå på arvodet som tillgodoser argumenten enligt ovan. Att knyta arvodet till prisbasbeloppet har också den fördelen att arvodet inte skulle vara föremål för ständig diskussion och nya årliga beslut. Vidare skulle administrationen förenklas och kostnaden för staten minska. Den uppskattade kostnaden för riksdagsledamöternas arvoden uppgår för till . Att i stället minska arvodet från dagens till prisbasbeloppet minskar den totala kostnaden med till (, , dnr 2020:677). Riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag om att binda nivån på riksdagsledamöternas grundarvode till av ett prisbasbelopp . Detta bör ställa sig bakom och ge riksdagsstyrelsen till känna. anser att de extra ersättningar som finns för olika uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet är onödiga utgifter för staten. En ledamot som är ordförande i ett utskott eller i har ett tillägg på och vice ordföranden ett tillägg på . Efter valet valde flera av utskott och att tillsätta andre och tredje vice ordförande. anser att denna utvidgning av antalet vice ordförande har inneburit en onödig kostnadsökning för staten. Enheten ledamotsadministration och ekonomienheten inom har gjort en beräkning av hur mycket högre kostnaderna, , blir med 25 vice ordförande jämfört med, som tidigare, 16 vice ordförande. Inklusive sociala avgifter blir merkostnaden (, dnr 2020:677). Det finns också fasta tillägg för ledamöter som har andra uppdrag inom , dess myndigheter och organ, exempelvis riksdagsstyrelsen och nämnderna under . De extra ersättningarna utges för att kompensera för att uppdraget är särskilt arbetskrävande. Det är dock fullt möjligt för partierna att fördela arbetet inom riksdagsgruppen så att de ledamöter som har dessa uppdrag avlastas när det gäller andra delar av riksdagsuppdraget. Det är därför rimligt att ersättningar för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet avskaffas. Riksdagsstyrelsen bör utreda hur de extra ersättningar som finns för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet kan avskaffas. Detta bör ställa sig bakom och ge riksdagsstyrelsen till känna.