ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802978 · 2020-10-01 00:00:00 — Straffbart att springa från polis ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det straffbart att springa från polis och tillkännager detta för regeringen. I samband med polisens ökade tryck mot kriminella gäng ökar även kontrollerna av de kriminella medlemmarna. Dels i fordon men även på andra fysiska platser där det begås många brott. Om en bilist inte stannar när en polis gör stopptecken eller startar stoppanordning på polisbilen begår föraren ett brott i form av att ej ha stannat på polismans tecken. Befinner sig personen utanför bilen spelar det dock ingen roll om personen stannar eller inte. När polisen gör kontroller på personer utanför fordon kan personerna lämna platsen springandes, på cykel eller moped utan att riskera straff. Vid kontroller utanför fordon är det mycket vanligt att någon springer antingen för att den personen har något olagligt bland sina tillhörigheter, är efterlyst för brott eller för att man vill skapa en distraktion. Det händer ofta att personer som inte har något olagligt bland sina tillhörigheter eller är efterlyst väljer att springa för att skydda någon i närheten som bär vapen eller narkotika från att upptäckas av polisen. Detta leder till stora problem för polisen då det kräver stora resurser för att fånga in personen. Stora insatser som tyvärr slösas eftersom personen antingen kastat vapnet eller narkotikan eller inte hade någonting på sig överhuvudtaget. När polisen väl anträffar personen finns det inga tillämpliga tvångsmedel att använda mot personen eftersom det inte är något brott att försöka undkomma kontroll. Att springa från polis bör vara likställt med att ej ha stannat på polismans tecken. bör därför ge regeringen tillkänna att göra det straffbart att lämna en plats som en polisman beordrat individen att stanna på.
mot · H802979 · 2020-10-01 00:00:00 — Kraftfulla åtgärder för att knäcka grov och organiserad brottslighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ytterligare rättspolitiska åtgärder för att komma åt grov och organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta konkreta och snabba åtgärder för att bekämpa gängkriminaliteten och tillkännager detta för regeringen. Ett par hundra tusen människor i bor i områden som kontrolleras av kriminella gäng. påverkas och drabbas alla människor i i mindre eller större omfattning. Brott kränker människors frihet och rätt till sin egendom. tar sig också brotten helt andra uttryck än tidigare, inte minst med de allvarliga förnedringsrånen där unga rånar och förnedrar andra unga. Brottslighet kan aldrig tolereras. För att komma åt brottslighet och för att öka tryggheten i samhället finns både ett samhällsansvar och ett enskilt ansvar. Vi har som enskilda ett ansvar att ta i grann- eller båtsamverkan, i uppfostran av våra barn och i civilsamhället. Framgång i skolan är dessutom den kanske viktigaste vägen att undvika en kriminell karriär. Det krävs dessutom ett samhällskontrakt, en visshet om att samhället reagerar om eller när ett brott begås. Tyvärr har inte tillräckligt gjorts för att bekämpa de allvarliga problem har. Regeringen, och Liberalerna vill dessutom att mer pengar ska läggas på bistånd än på polis, åklagare och kriminalvård tillsammans. Det duger inte. Problembilden är väl belagd. Likadant finns gott om förslag som skulle kunna vara mönsterbrytande. Det är rimligt att straffskärpningar tas fram för allvarliga brott liksom att de bisarra straffrabatterna avskaffas. Vidare bör införande av såväl kronvittnen som anonyma vittnen övervägas. Av våra danska grannar kan vi dra lärdomar om att dubbla straff för gängkriminella är en effektiv åtgärd liksom införandet av visitationszoner. Regeringen bör överväga införande av dessa och andra åtgärder som kan bryta den allvarliga brottslighet som drabbar människor i . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H802981 · 2020-10-01 00:00:00 — Angående nivåer i fängelset ställer sig bakom det som anförs i motionen om flexibla straff och tillkännager detta för regeringen. Ett välfungerande samhälle strävar efter att så stor del av befolkningen skall studera, arbeta och försörja sig på laglig väg. Detta skall premieras i alla delar av samhället och alla människor skall alltid känna att de vinner på att bete sig på ett bra sätt för landet och dess medmänniskor. fungerar det inte alltid så och framförallt inte i fängelser. Detta trots att fängelser är en instans som kostar mycket pengar och vars syfte bland annat är att återanpassa personer till ett laglydigt liv. Jag anser det därför lämpligt att införa mer piska och morot i landets fängelser. Detta genom att personen som dömts till fängelse själv skall kunna påverka inte bara straffets längd utan även tillvaron i fängelset. Förslagsvis införs en trappa med fem nivåer på standard i fängelser. När man blir dömd placeras man i ett fängelse enligt nivå tre. Nivån har ingenting med säkerhetsklassningen att göra utan är enbart en klassificering av standarden i fängelset. Det kan handla om allt ifrån hur pass påkostad mat de intagna får till hur mycket nöje (tv-spel, tv, dator osv) de får ha i sina celler. En person som sköter sig och antingen studerar eller jobbar och dessutom sköter sina samtal med psykolog eller annat som kriminalvården bedömt lämpligt skall premieras. Detta genom att lyftas upp till en anstalt eller avdelning med högre standardnivå. Den här typen av flexibilitet skulle markera tydligt att en person som gör positiva saker även vinner på det själv. Om man däremot missköter jobb eller studier, bråkar med andra intagna, hotar vakter eller beter sig illa på annat sätt skall man även kunna flyttas ner i graderingen. Det kan handla om att bli fråntagen rätten till tv i cellen eller att maten man blir serverad har en lägre standard, givetvis utan att tumma på näringsinnehållet. De intagna ska alltid ha rätt till de bekvämligheter som krävs för att må bra, men att differentiera bekvämligheterna hade skickat tydliga signaler på att det lönar sig att göra rätt i alla delar av samhället. Ett exempel på att detta fungerar finns redan i form av Tygelsjöanstalten i . Där finns inga murar eller stängsel, maten är mycket bra och det finns goda möjligheter till jobb och utbildning. Trots att där sitter personer dömda för mord och trots att där inte finns någon direkt övervakning är det mycket sällsynt att intagna rymmer därifrån. Detta eftersom de intagna vet att konsekvensen av en sådan handling blir att placeras på en anstalt med högre säkerhetsklassning och därmed mindre friheter i vardagen. Den intagnes beteende under fängelsevistelsen måste i högre grad spegla samhällets förväntningar. Jag menar även att beteendet under fängelsevistelsen också borde spela stor roll i om personen friges efter två tredjedelar av straffets längd eller ej. Det måste löna sig att bete sig väl i fler aspekter av den intagnes liv om vi på allvar vill åstadkomma en mer effektiv kriminalvård.
mot · H802982 · 2020-10-01 00:00:00 — Utbyggnad och utveckling av vätgas i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra till ett centrum för en ökad produktion, utveckling och användning av vätgas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starta upp ett utvecklingsprojekt med målet att driva tågen på Kinnekullebanan med vätgas och tillkännager detta för regeringen. har utvecklat en av världens första vätgasstationer där vätgasen produceras med hjälp av solpaneler. Intresset har varit stort både från intressenter i men också från länder långt bort från och . Vätgas kommer med all sannolikhet vara ett mycket betydelsefullt drivmedel för att klara miljöomställningen till en fossilfri fordonsflotta. Vätgastillverkningen och kunskapen runt vätgas kan skapa nya arbetstillfällen och nya möjligheter i såväl , som övriga . Därför är det viktigt att vi nu går vidare och på olika sätt förstärker kunskapen och utvecklingen om vätgas och det är då också naturligt att detta kunskapskluster och utvecklingsområde bör uppmuntras till att utvecklas vidare i och i . Ett nästa steg för att utveckla vätgasens användning är att starta upp ett utvecklingsprojekt med målet att driva tågen på Kinnekullebanan med vätgas. Att utveckla vätgasproduktionen och dess användning i och skulle ge ett bra skyltfönster och kunna bidra till ökad miljövänlig vätgasanvändning i såväl som i världen. Därför är det viktigt att göra till ett centrum för en ökad produktion, utveckling och användning av vätgas.
mot · H802983 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att stärka gränspolisens verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en nationell utvärdering av gränspolisens status bör göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brottsbekämpande uppdrag ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagen så att tullen ges befogenhet att beslagta stöldgods och gripa misstänkta gärningsmän samt tillkännager detta för regeringen. En liknande motion behandlades under /20. I sitt svar noterade utskottet att hade gjort vissa framsteg sedan Schengenrapporten hade publicerats, men underströk också betydelsen av fortsatt förbättringsarbete. Huruvida förbättringsarbetet har lett till några framgångar är oklart varför undertecknad föreslår att en nationell utvärdering av frågan ska ske. riktade EU stark kritik mot den svenska gränskontrollen och det framfördes till och med att den svenska gränspolisen inte levde upp till åtagandena inom . Enligt uppgift kvarstår många problem. Bland annat talas det i medieuppgifter (SvD 25/8-19) om att gränspoliserna ännu är för få, saknar kompetens och att det brister i ledarskapet. I Schengenrapporten konstaterades att många som arbetar på inte hade fått någon fortbildning på sju eller i några fall . Detta är förstås orimligt. Men förutom att har problem att hantera inkommande resenärer så finns också problem med utgående gods. har det uppmärksammats att det finns stora problem med internationella stöldligor som lämnar landet utan att tullen kan ingripa. har tullen inga rättigheter att beslagta stöldgods eller gripa misstänkta gärningsmän ifall de skulle påträffa stöldgods. månad 2019 lade tullen av arbetstiden på kontroller och av dem gällde bara kontroller på utgående passeringar. vet vi att uppskattningsvis 1–försvinner ut ur landet , liksom av alla stulna lantbruksmaskiner. Men någon exakt statistik på detta finns inte eftersom tullen inte får ingripa. Tullens uppdrag har istället varit inriktat på inkommande skjutvapen och narkotika, vilket naturligtvis också är ytterst viktigt. Ska få rätt att ingripa mot utförsel av stöldgods krävs nya regler. Det sker snabbast genom en förordningsändring såsom de förordningar som finns på plats rörande utförsel av snus, kulturföremål och krigsmaterial. Den allvarliga situation som råder vid gräns väcker ilska och frustration. För gemene man förefaller det helt orimligt att tullen inte har befogenhet att agera då de ser billast efter billast lämna landet fullpackat med stöldgods. Lika orimligt är det att statusen på svenska gränskontroller har varit undermåliga enligt Schengen. Därför är det viktigt att en nationell utvärdering visar huruvida vi har kommit tillrätta med det. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H802984 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att byta ut fler luftledningar mot markkabel och tillkännager detta för regeringen. Vi vet att klimatförändringarna kommer att öka påfrestningarna ytterligare på våra luftelledningar. Vi har sett hur stormarna och orsakat stora skador inte bara i våra skogar utan även på våra ledningsnät. När dessa luftledningar byggdes var åker och skogsmark lågt värderade, vilket resulterade i låga markersättningar. Man prioriterade och var tacksam för att elektricitet och telefon kom till landsbygden. Den låga ersättningen och bristen på bra maskiner gjorde att många luftledningar placerades på bördiga åkrar och högproduktiva skogsmarker. Det fanns heller inte bra teknik för att enkelt och funktionsdugligt kunna gräva ner markkabel. finns tekniken för att klara stora elleveranser i markkabel och nedgrävningsarbetet fungerar mycket rationellt. Trots detta finns ett motstånd från elbolagen att lägga markkabel då det är billigare att bygga luftledning. Markägarna får tåla större och större intrång på sina fastigheter som ersättningsnivåerna är alldeles för låga för de stora markområden som disponeras till ledningsgator. bör överväga att öka takten på att byta ut luftledningar mot markkabel, och man bör vara mycket restriktiv med att ge tillstånd till nya luftledningar. behöver sina åker- och skogsmarker till värdefull mat- och skogsproduktion därför behöver fler luftledningar grävas ner.
mot · H802985 · 2020-10-01 00:00:00 — Krav på ökad effektivitet hos myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör skärpa kraven på landets myndigheter om att myndigheternas handläggningstider ska följa kraven från svensk och europeisk lagstiftning om maxtider och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för våra myndigheter att de måste följa lagar och regler i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att om en myndighet på grund av sin försumlighet bryter mot gällande tids- och handläggningslagar vilket gör att ett företag förlorar pengar eller drabbas av annan skada, ska myndigheten vara skyldig att ersätta företaget, och detta tillkännager för regeringen. har många myndigheter, vilket i sig kan ifrågasättas hur effektivt det är och om inte detta ytterligare kunde effektiviseras. Det är viktigt att minskar sin byråkrati för att öka konkurrenskraften. Många av våra myndigheter gör ett mycket bra jobb och levererar sina beslut till företag och privatpersoner, men tyvärr gäller det inte alltid hos alla myndigheter. Det finns exempel på både svenska regler och EU-regler som talar om hur länge en myndighet får hålla på med sin handläggning innan den måste vara klar. Att en myndighet skyller på att man inte har ekonomiska resurser, är dåligt bemannad, inte har tillräckligt kunnig personal eller att man medvetet prioriterar ner vissa ärenden är helt oacceptabelt. En myndighet som fått skarp kritik för detta från bland annat JK och JO är Kemikalieinspektionen i för sina långa handläggningstider för olika växtskyddsmedel. Detta har orsakat förluster för flera odlare i och också påverkat viljan att producera vissa svårodlade grödor i . Detta gör att många företag förlorat intäkter och ökat sina kostnader på grund av myndighetens bristfälliga arbete. Ett annat tydligt exempel är ansvar att handlägga vapenlicenserna i rimlig tid. Långa handläggningstider gör att jägare har missat att ha sina vapen klara till jakten, och många vapenhandlare har förlorat pengar och hamnat i svåra ekonomiska situationer på grund av bristerna i polisens vapenhantering. Trots kritik från JK och JO så har inte dessa brister rättats till, vilket gör att dessa myndigheter inte följer lagen och enskilda företag får då ta den ekonomiska förlusten. Det finns många fler exempel men det viktigaste är att våra myndigheter får ett förtydligande om att man måste följa lagar och regler. Om man inte följer reglerna av någon anledning så måste man kompensera de företag som förlorar pengar på grund av det.
mot · H802986 · 2020-10-01 00:00:00 — Angående granskningen av public service ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade sanktionsmöjligheter för och tillkännager detta för regeringen. gör en större undersökning som syftar till att ta tempen på . SOM-undersökningen tittar då på frågor som rör sig inom samhälle, opinion och media. I den senaste undersökningen kan man se att SVT () och SR (radio) är de service-medier som har störst förtroende bland allmänheten. Undersökningen visar att SVT har en förtroendenivå på (mycket stort och ganska stort förtroende). Man kan se i undersökningen att de nyhetsbärande medierna generellt är de som åtnjuter särskilt stort förtroende. Public service (SVT, SR och UR) är en viktig del av svensk media och en viktig del av den oberoende och granskande journalistiken. Verksamheten bekostas genom tvingande uttag av skatt, vilket gör att skattebetalarna har rätt att ställa mycket höga krav på opartiskhet och saklighet. Public service måste vid alla tillfällen uppfattas som opartisk och saklig då staten som ägare aldrig får utnyttja sin ställning för att driva eller agera i egen politisk sak. Det är i längden avgörande för public services legitimitet hur frågor om opartiskhet och saklighet hanteras. och tv är en viktig aktör för att garantera opartiskheten och den journalistiska etiken. har begränsade möjligheter till sanktioner när något fel uppdagas. måste mediabolaget utkomma med en rättelse av det som blivit orätt rapporterat. En rättelse som ofta går allmänheten helt förbi och inte heller kräver större rättvisa för att felet inte ska göras igen. För att stärka legitimiteten för skattebetalarnas finansiering av public service och öka förtroendet för mediebolagens opartiskhet och saklighet bör granskningsverksamheten därför stärkas genom ökade befogenheter. Ytterst handlar detta om vår demokrati och folkets granskning av statsapparaten.
mot · H802987 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja valdeltagandet bland utlandssvenskar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regler och rutiner för att förenkla för utlandssvenskarna att delta i svenska val och tillkännager detta för regeringen. Över en halv miljon svenskar bor utomlands och av dessa får ca 165 000 rösta i det svenska valet. Det motsvarar av alla röstberättigade. Enligt () är det dock bara knappt en tredjedel av utlandssvenskarna som röstar. Det är olyckligt för demokratin. I några val har det dessutom visats att utlandsrösterna kan avgöra en osäker valutgång. För att höja valdeltagandet bland utlandssvenskar har partierna ett stort ansvar men för att förenkla för de utlandsröstande är det också viktigt att röstningen genomförs på samma sätt, val efter val. Detta måste staten ta ansvar för. Många utlandssvenskar upplever nämligen att det är krångligt att rösta. Till exempel får man bara står kvar i vallängden efter det att man lämnat landet. Därefter måste man själv anmäla om man vill stå med. Men vilka regler som gäller känner inte alla till. Brevrösten får till exempel skickas från utlandet tidigast före valdagen, och finns man inte med i röstlängden måste brevrösten komma fram senast dagen innan valdagen för att räknas. Dessutom behövs ett särskilt material för att brevrösta från utlandet. Enligt uppgift hade vissa förändringar dessutom gjorts för utlandsröstande i det senaste valet. Senaste datum för att rösta på konsulat och ambassader hade tidigarelagts på några ställen, utan att information om detta hade nått presumtiva röstande. Många röstande fick därför själva bekosta porto för att deras röster skulle hinna fram till , vilket innebar att många struntade i detta. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att något konkret måste göras för att förenkla för utlandssvenskar att använda sin demokratiska rättighet. borde få i uppdrag att utveckla nya regler och rutiner för att utlandssvenskarnas röstdeltagande kan öka. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H802988 · 2020-10-01 00:00:00 — Personlig integritet måste beaktas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 15 § kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med ett krav på att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten, och detta tillkännager för regeringen. En motion med liknande innehåll behandlades under /19. Utskottet anförde då att frågor om olika kompletteringar i Kommittéförordningen bereddes i . Av detta skäl väcker jag motionen igen. Kontrollnätet kring medborgaren dras åt och blir allt finmaskigare genom nya lagar och ny teknik. Ett stort problem är avsaknaden av helhetssyn då olika beslut fattas. För visst kan syftet med enskilda beslut vara befogat och skäligt men i kombination med andra likaså befogade åtgärder kan det få mycket negativa konsekvenser för den personliga integriteten. Företeelser såsom de uppgifter Analytica inhämtade i sociala medier avskräcker. Detta måste vi få bättre kontroll över. Att bygga upp omfattande system, som inte behövs för samhällets säkerhet, över medborgare som inte lämnat sitt tillstånd leder rakt in i kontrollsamhället. Att inte se nödvändigheten av att i görligaste mån skydda existerande system mot intrång är aningslöst, men sker likväl alltför ofta. För att kunna fatta goda och överblickbara beslut och för att få bättre kunskap om hur olika förslag påverkar den personliga integriteten anser undertecknad att det är viktigt att 15 § i kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H802990 · 2020-10-01 00:00:00 — Nationella riktlinjer om kommuners beredskapslager av skyddsutrustning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram riktlinjer till kommuner gällande beredskapslager av skyddsutrustning och tillkännager detta för regeringen. Under covid-19-krisen har kommuners kapacitet gällande skyddsutrustning ställts på sin spets. Skillnaden mellan kommunernas beredskapslager av skyddsutrustning varierar stort. Kommunernas lagerhållning av skyddsutrustning som ska användas till bland annat vård- och omsorgspersonal skiljer sig också tidsmässigt åt, från beredskap . finns inga nationella riktlinjer för hur stora kommunernas lager av skyddsutrustning bör vara utifrån olika krisscenarier, ej heller vilken slags utrustning som ska finnas eller hur länge den ska räcka. Var man än bor i ska man som kommuninvånare och sjukvårds- och omsorgspersonal kunna känna sig trygg med att ens kommun har goda förutsättningar att klara av en krissituation. Som kommunledning ska man känna sig trygg med att det finns tydliga nationella riktlinjer att följa vid olika krisscenarier. Kopparklint (M)
mot · H802991 · 2020-10-01 00:00:00 — Klassificeringen av jordbruk som en miljöfarlig verksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort klassificeringen av jordbruket som en miljöfarlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Att odla och producera mat är mänsklighetens absolut viktigaste verksamheter för att kunna överleva. Därför är det mycket märkligt hur man i kan ha kommit på idén att klassificera jordbruket som en samhällsfarlig verksamhet. Matproduktion är istället en verksamhet som i alla lägen borde premieras och stöttas. Utan mat kan vi inte överleva. Att klassificera jordbruk som miljöfarlig verksamhet är en ren felaktighet: Jordbruket och matproduktionen tar hand om naturens förutsättningar för att producera både växter och djur som sedan kan förädlas till viktig mat. Jordbruket är också en förutsättning för att ta hand om restprodukter från samhället och omvandla detta till gödsel och växtnäring. Jordbruket kan förutom matproduktionen producera drivmedel, naturupplevelser, öppna landskap och en biologisk mångfald. Det är dags att jordbruket klassificeras som samhällsviktig verksamhet och att den gamla klassificeringen som miljöfarlig verksamhet tas bort.