ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802555 · 2020-09-30 00:00:00 — Förbättrad reglering av transportering av hästar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att befintlig lagstiftning om transportering av hästar ska revideras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra att svenska krav gällande paus, foder och vila för hästar i transport ska vara i enlighet med i direktiv om djurvälfärdsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regleringen av transportering av hästar ska vara densamma oberoende av transportens syfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta kvalitetssäkra och kontinuerliga kontroller för att följa upp huruvida riktlinjer för transportering av hästar efterlevs i och tillkännager detta för regeringen. Transportering i hästtransport kan vara traumatisk för många hästar. Att befinna sig i ett trångt utrymme utan sikt med höga ljud och vibrationer är påfrestande för ett djur som är anpassat för att leva på stora öppna ytor. När det gäller reglering för hur hästar ska transporteras ser det olika ut beroende på vad syftet med transporten är. Hästar som ska till slakt får enligt svensk lagstiftning transporteras i högst , i annat fall gäller transportering i i sträck. Foder och vatten ska ”om nödvändigt” ges minst en gång . Regelverket är alltså betydligt svagare för hästar som inte ska slaktas, det gäller både i och hela EU. Skälet för detta kan tänkas vara förutfattade meningar om att dessa hästar får bättre behandling, då de troligen ska användas i tävling eller avel. Vilket alltså inte behöver stämma. i djurvälfärdsfrågor menar att hästar ska få pauser under transport, minst en gång i . Under pausen ska de få foder, vatten och möjlighet att vila. Vilan ska helst inträffa under nattetid. Hästar kan vila och sova korta stunder ståendes, under transport har de dock inte möjlighet att få den vilan på grund av skakningar och ljud. Enligt expertrådet ska hästar likaså ha ständig tillgång till hö under transport, detta är dock inget krav, vare sig i svensk eller europeisk lagstiftning. Kontrollen av transporter är mycket bristfällig, både i och i övriga . Därför är det svårt att veta hur de befintliga reglerna efterlevs. En omfattande studie av hästar på långväga slakttransporter inom EU gjordes . Den studien visade att hälften av hästarna som blivit transporterade hade skador. Studien visade även att av hästarna var i så dåligt skick att de inte borde ha transporterats över huvud taget. Avsaknad av både mat och vatten var vanligt förekommande, flera av hästarna hade även transporterats i innan transporterna nådde fram till EU:s gräns. Det är av dessa skäl tydligt att lagstiftningen gällande transportering av hästar måste ses över, och nya tydliga riktlinjer måste i sin tur arbetas fram.
mot · H802556 · 2020-09-30 00:00:00 — Nödvändiga åtgärder för att stärka regionala flygplatser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till infasningsstöd för att få igång flygningar till mindre orter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse samtliga regionala flygplatser med beredskapsverksamhet till beredskapsflygplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regionala flygplatser ska erhålla ersättning för all jourverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda de regionala flygplatsernas verksamhet och insatser under covid-19-pandemin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska ta ett samlat ansvar för en rikstäckande fördelning av de statliga flygplatsernas vinster och tillkännager detta för regeringen. Den kris som flygbranschen befinner sig i påverkar samhället i stort. Covid-19-pandemin har inneburit konsekvenser av historiska proportioner och den kraftiga minskning av flygandet har således haft stora inverkningar på både näringsliv och arbete. Flyget drabbades tidigt av pandemin och kan komma att bli den bransch som tar sig ur krisen sist. Alla regionala flygplatser är drabbade av krisen och därmed också i behov av stöd. För att kunna få igång flygandet på våra flygplatser kan det vara fördelaktigt att införa starthjälp till redan utsatta flygbolag. Förslagsvis ett infasningsstöd för få igång flygningar till mindre orter, ett stöd som sedan kan avvecklas när situationen normaliseras igen. Våra regionala flygplatser utför flera viktiga insatser för samhället, alltifrån ambulanstransporter, sjöräddning, fjällräddning, brandspaning, till att agera stöd till myndigheter. Den typen av insatser borde således kvalificera våra regionala flygplatser till beredskapsflygplatser. Utöver det bör all jourverksamhet likaså generera ersättning. Under pandemin har flygplatser och flygplatspersonal ställt upp med viktiga insatser och det bör uppmärksammas. Det finns skäl att utreda vad de regionala flygplatserna har bidragit med och hur man har arbetat under krisen, för att utvärdera och analysera skillnader. Den typen av analys kan vara lärorik och bli användbar, inte minst i beredskapsarbetet inför framtida kriser. får mindre kommuner kämpa med sina flygplatser. De regionala flygplatserna bidrar till att skapa flygningar till statligt ägda och . Trots det omfördelas inte vinsterna till alla landets flygplatser. I och tar staten ett samlat ansvar och vinster fördelas till ländernas samtliga flygplatser. Ett system som också borde utredas och prövas i .
mot · H802557 · 2020-09-30 00:00:00 — Slopa befintlig skatt på plastbärkassar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den nya skatten på plastbärkassar och tillkännager detta för regeringen. Kritiken gällande den nya skatten på plastbärkassar fortsätter att vara stark. Många tunga experter har dömt ut skatten som ineffektiv och dålig för miljön. Skatten som blev verklighet har inneburit en skatteökning med på bärkassar i plast och för frukt- och grönsakspåsar. Utöver det tillkommer moms på den prishöjningen som skatten resulterar i. Det innebär att en skatt på blir en skattehöjning på totalt . Regeringens viktigaste argument för skattehöjningen är frågan om nedskräpning och att motverka förekomsten av plast i haven. Faktum är dock att våra svenska plastkassar inte hamnar i och inte heller i . Våra bärkassar används, förutom för att bära varor, även som soppåsar. Därefter hamnar de i kraftvärmeverk och blir till värme alternativt el. Vi ska inte heller glömma att majoriteten av våra plastbärkassar framställs av förnybara resurser. Regeringen vill att den nya skatten ska leda till att uppnår EU:s uppsatta mål om en maxförbrukning på 40 plastbärkassar per person och år till 2025. har det funnits en lagstiftning som innebär att branschen måste informera om vilken påverkan plastbärkassarna har på miljön och åtgärder för en minskad förbrukning. Det har resulterat i att antalet förbrukade plastpåsar har minskat från 114 stycken plastbärkassar , per person, 2017 till 102 stycken 2018. Innan införandet av den nya och fiskala skatten på plastpåsar gjordes det ingen konsekvensanalys. Huruvida skatten skulle drabba butikerna har regeringen alltså inte tagit hänsyn till, för det säger sig självt, en kraftig nedgång i en vara som butiken säljer innebär således minskade intäkter och ett försämrat resultat. I kommer exempelvis den nya plastpåseskatten leda till att 27 personer blir arbetslösa, eftersom produktionen av plastpåsarna väntas minska med . Detta enligt vd:n på företaget , som tillverkar plastpåsar. Skatteintäkterna kommer att bli betydligt lägre i och med att alternativa sätt att frakta hem mat kommer att användas. Regeringen får därmed inte den vinst man förväntat sig, som företag kommer att behöva tvingas säga upp sina anställda. Allt orsakat av den verkningslösa symbolpolitik som väljer att driva. Av dessa skäl måste den nya skatten på plastbärkassar avskaffas möjligt.
mot · H802558 · 2020-09-30 00:00:00 — Översyn av antagningskrav vid neuropsykiatrisk diagnos ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av antagningskrav för personer med neuropsykiatrisk diagnos och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antagningskrav för personer med neuropsykiatriska diagnoser ska baseras på vetenskapliga grunder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till individuella bedömningar vid neuropsykiatrisk diagnos och tillkännager detta för regeringen. har brist på poliser och många inom poliskåren har lämnat sin tjänst eller avväger att göra det. Enligt polisförbundet är orsaken främst låga löner och dåliga arbetsvillkor. Man uppger att få personer med rätt kvalifikationer väljer att söka sig till polisutbildningen, vilket resulterat i att många utbildningsplatser har stått tomma flera terminer i rad. Utvecklingen är således allvarlig eftersom det finns ett stort behov av fler poliser. På polisens hemsida återfinns befintliga antagningskrav, och det går också att ta del av mer ingående förklaringar till dessa krav. Vad det gäller antagningskrav för personer med neuropsykiatriska diagnoser, som exempelvis adhd, är det enligt de uppgifter som framgår inte möjligt att bli polis. Det innebär därmed att personer med neuropsykiatrisk diagnos blir bortsorterade direkt, utan någon individuell bedömning. I våra nordiska grannländer och har man inte motsvarande restriktioner. Samma sak gäller , och . I dessa länder är man välkommen att söka till utbildningen, även fast man har diagnosen adhd. De tester som föregår en antagning till är omfattande. Samtliga sökande testas noga och genomgående, för att utreda lämplighet. har dock, , inga ambitioner att göra särskilda individuella bedömningar av personer med neuropsykiatriska diagnoser. Enligt myndigheten ska polisen spegla samhället och också ta tillvara på den kompetens som mångfald tillför, exkluderas alla individer som har en neuropsykiatrisk diagnos, utan evidens för att dessa personer inte skulle klara av polisyrket. I där utbildningsplatser står tomma, och där vi har en samtidig polisbrist, måste det finnas faktagrundade argument för att göra en generell uteslutning. kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) ska givetvis baseras på vetenskapliga grunder, vilket också borde säkerställas.
mot · H802559 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör se över sina rekommendationer gällande adhd och tillkännager detta för regeringen. Är vår skola för ensidig i sitt upplägg då den måste medicinera barn med adhd? Diskussionen gäller om barn som har svårt för att vara stilla skall medicineras till att göra så. Siffror visar att ca 50 000 barn i åldern 0–medicineras. Antalet medicinerande barn ökade dessutom 11 gånger . Vid van gjordes en studie om adhd-medicinernas (Ritalin och Concertas) påverkan på hjärnan. Den studien visar att i barns hjärnor påverkas den vita substansen av medicinerna. Hos vuxna fanns ingen påverkan av medicinerna. Inga laborationstester har etablerats för att diagnostisera adhd. Det är styrt från symtom. Detta framgår i DSM-5 som används som ett komplement till ICD-10. Där skrivs att uppskattat antal barn som har adhd är och vuxna . Alltså nästan vart tionde barn. Det kan inte vara rimligt att ge medicin för något som inte kan mätas. Finns diagnosen adhd eller är det bara en naturlig variation? I en artikel 2015 i menar neurologen att adhd inte finns. I stället för att droga snart vart tionde barn och därigenom ge dem sämre förutsättningar bör en avhållsamhet mot medicinering råda och terapihjälp på annat sätt erbjudas. I medicinerar 50 000 barn mellan 0–. I medicinerar 20 000 barn mellan 6–. I medicineras sällan adhd. I får av barnen adhd-medicin. I visade en genomgång att 4 av 10 barn var feldiagnostiserade. De hade inte adhd. I en artikel som har publicerats i ”” diskuteras inkluderingsbegreppet. Författarna menar att i många internationella studier handlar det bara om att elever med funktionsnedsättning placeras i vanlig klass. ”Utgångspunkten är att eleven skall anpassa sig till reguljär undervisning vars utformning aldrig ifrågasätts.” Det sägs att minst 3 i varje klass har adhd. Trots löften om att klasstorleken skall minska har i snitt varje klass ökat med 1 elev. Är det då många elever som behöver hjälp kan det vara ogörligt för läraren. Är barn stökiga i skolan är det inte sällan läraren som kommer med förslag om utredning. Föräldrar till barn som inte hänger med i skolan vill att barnet skall få en diagnos för att få hjälp. Det visar sig att kommuner där diagnos krävs för att få hjälp har högre antal elever med diagnos. Skolan har rätt att sätta in hjälp oberoende av diagnoser. Det kan inte vara rimligt att ge medicin för något som inte kan mätas. Dålig flexibilitet i skolrummet avhjälps med medicin som kan påverka barnets hjärna. Det borde kunna lösas på andra sätt t.ex. med terapier och att titta på barnets livssituation. Biverkningar av medicinen kan vara glömska och/eller magont, sömnsvårigheter, irritabilitet, trötthet, viktnedgång, ledsenhet. (1) . (2) Svensk.yle.fi 2020-02.07. (3) , . (4) : när det gäller nationella olikheter. (5) Dagens medicin .
mot · H80256 · 2020-09-10 00:00:00 — Inför en skatt på sockrade och kolsyrade drycker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skatt på sockrade och kolsyrade drycker och tillkännager detta för regeringen. Fetma och övervikt har under varit ett allt större problem i stora delar av världen, inklusive . En av de största källorna till övervikt och diabetes är den stora konsumtionen av sockrade läskedrycker, särskilt när det gäller yngre. Orsaken till att just sockrade läskedrycker utgör en så stor andel av sockerintaget är att det är mycket lätt att få i sig stora mängder upplöst socker innan mättnadskänslan infinner sig. Att få i sig samma mängd socker genom fast föda tar betydligt och kroppens signaler om mättnad talar om tidigare att du är mätt. Är du törstig så tar denna känsla över och du dricker tills törsten är släckt utan att kroppen hinner reagera på mättnaden av allt socker du fått i dig. Det är detta som gör sockrade drycker så förrädiska och särskilt de med tillsatt kolsyra som triggar törsten ännu mer. Den ökande fetman riskerar också att gå om rökning som den största påverkbara riskfaktorn för cancer. Detta varnar Cancerfonden för i en ny rapport. Erfarenheterna från många länder är att information om kost och motion inte är tillräckligt för att bryta utvecklingen. Mycket talar för att ekonomiska styrmedel är nödvändiga. På flera håll i världen har det därför införts skatter på sockrade läskedrycker, däribland i och . I infördes en skatt på en peso, , per liter läsk. efter införandet hade konsumtionen av sockrade läskedrycker minskat med . Särskilt minskade konsumtionen i hushåll med låga inkomster. Den invändning som funnits mot att en läskskatt skulle slå mot hushåll med lägre inkomster förefaller därför ogrundad – tvärtom frigör läskskatten resurser till näringsriktiga livsmedel för dessa hushåll. Skatt på sockrade drycker är också en av flera åtgärder som rekommenderas av , , för att få bukt med den globala epidemin av fetma hos barn. WHO visar i en färsk rapport att dyrare läskedrycker leder till mindre läskkonsumtion och därmed också minskad fetma, typ 2‑diabetes och dålig tandhälsa. En skatteökning på drycker med socker kan leda till att konsumtionen minskar , enligt WHO. I har vi haft mycket goda erfarenheter av höga punktskatter på tobak och alkohol, som ett sätt att hålla nere konsumtionen. Utöver de internationella erfarenheterna talar dessa svenska erfarenheter av skatter på tobak och alkohol för att en punktskatt på sockrade läskedrycker skulle vara ett effektivt sätt att minska konsumtionen. Mycket talar också för att storleken på skatten har stor betydelse. Våra nordiska grannländer och har gjort försök med skatt på socker men här har resultatet inte varit tillfredsställande. Anledningen till detta är att konsumenterna åkt över till och för att handla. Att svenskar skulle göra motsvarande resa till , eller för att köpa läsk förefaller inte speciellt troligt då prisnivån generellt sett är högre i och . Att åka ända till för att handla läsk är för omständligt. Det är dags att tar intryck av WHO:s rekommendation och inför en skatt på sockrade läskedrycker.
mot · H802560 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör omvärdera ECT-behandling på grund av hjärnskador och tillkännager detta för regeringen. ECT (elektrokonvulsiv terapi) eller elchocker trodde många tillhörde det förflutna men så är inte fallet. Totalt behandlades 4 000 patienter med ECT . Bland äldre personer blir hjälpta och når symtomfrihet. För patienter är motsvarande siffra enligt . I åldersgruppen 18–behandlades 209 patienter med ECT trots att av de unga blir hjälpta. ECT innebär en elektrisk ström på 0,9 A vid 450 V. Strömmen framkallar ett epileptiskt anfall. För att inte skadas får patienten en bettskena, blir sövd samt får muskelavslappnande medel. Biverkningar: de vanligaste är huvudvärk och illamående. Kognitiva biverkningar i form av minnesstörningar är också vanliga men brukar försvinna efter behandlingsserien är avslutad. Minnesstörningarna försvinner alltså inte för alla. ”Det är endast delvis förstått varför ECT fungerar. Men det man tror är att depression uppstår av en obalans mellan signalsubstanser och receptorer i hjärnan. ECT kan fungera genom att återställa den balansen”, enligt . Rekommendationen är ändå att av patienter som lider av svår depression inom sluten psykiatrisk vård skall få ECT-behandling. En metod används således inom psykiatrin som man inte vet varför den fungerar. Man låter 209 personer få behandlingen trots att man vet att blir bättre. Man vet att vissa minnesförluster inte försvinner. Hur går det för dem? bör se över dessa rutiner och låta metoder som denna försvinna och istället ta ett helhetsgrepp om patienten och titta på andra variabler. Psykiatrin kan inte bara vara till för att dämpa symtom med mediciner och elchocker. Källa: riktlinjer.
mot · H802561 · 2020-09-30 00:00:00 — Sfi – uttalets betydelse för språkinlärning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prioritera uttalet i sfi-utbildningen och tillkännager detta för regeringen. Utbildningen i svenska sägs vara ett problem inom vården. Många som arbetar som timanställda har inte svenska som modersmål. Då det inte finns tillräckligt med sökande till äldreomsorgen innebär det att arbetsgivaren ibland får acceptera att de anställda inte behärskar det svenska språket. I en kartläggning, SOU 2019:20, riktad till 27 kommuner och 7 regioner, menar av företrädare för kommunalt finansierade verksamheter att bristande språkkunskaper är ett problem. Detta lyftes i samtliga möten under kartläggningen. När det gäller sjuksköterskor finns lagkrav på att de skall kunna svenska, danska eller norska för att få arbeta inom vården. Detta borde även vara krav för undersköterskor men då detta yrke är ett icke-legitimerat yrke är det arbetsgivaren som bestämmer. När det gäller timanställda vårdbiträden är det är upp till arbetsgivaren att sätta kravbild för anställning inom äldreomsorgen. Problemet blir ännu svårare när personen som anställs har läst sfi och kan tillräckligt bra svenska men uttalar språket så illa att det blir obegripligt att förstå, åtminstone för de äldre och speciellt då det gäller dementa äldre på särskilda boenden. Det visar sig att i samtliga yrkesgrupper, oavsett utbildningsbakgrund, är det alltför många som inte kan uttala det svenska språket tillräckligt korrekt. När det viktiga uttalet av långa och korta vokaler inte lärs ut initialt utan uppenbarligen kommer in i undervisningen betydligt senare, är det ofta . Då har personen redan skapat sig ett felaktigt uttal som är svårt att rätta till. De som lärt sig uttalet redan i första momentet kommer att snabbare lära sig språket då de personer som de talar med förstår vad de vill säga. Då är det av mindre betydelse att grammatiken inte alltid blir rätt. En konsekvens om uttalet kommer för sent in i undervisningen är att undervisningen inte fullföljs. Den positiva känslan av att utvecklas i det svenska språket – att man blir bättre för – kan utebli om inlärningen känns alltför svår och då utbildningen inte är ett krav kan det vara lätt att inte fullfölja den. låg värdet på de som fullföljde sfi utbildningen stabilt mellan . På grund av ovanstående siffror och konstaterandet att så många finner det svårt att förstå vårdpersonal som inte uttalar svenska korrekt, antingen det gäller läkare, sjuksköterskor eller annan personal, anser jag att utbildningen inom sfi bör utvärderas och att undervisningen i språkets uttal skall ges en särställning. Det självklara kravet är att alla som arbetar inom vården skall kunna uttala språket och ha läsförståelse.
mot · H802562 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt utreda hur säkerheten på kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starta projekteringen av en ny bro eller tunnel från fastlandet till och tillkännager detta för regeringen. fattade beslut om förbud mot att cykla eller gå på då risken för olyckor blev markant högre när hastigheten höjdes. får alla motordrivna fordon framföras, även de fordon som framförs med lägre hastighet som exempelvis traktorer, epatraktorer och mopeder. Dessa fordon kan, i en trängd trafiksituation, utgöra en fara då de inte har ett eget körfält. När bron byggdes var den tvåfilig. Men för att möta den större trafikmängden togs vägrenarna bort 1995 och den blev fyrfilig. Enligt har framkomligheten ökat som känsligheten för fordonshaverier och olyckor ökar. Bron är dimensionerad för mindre trafik men anser att bron klarar trafiken. Man tillerkänner att problem kan uppstå vid större händelser på ön som kronprinsessans födelsedag, midsommar och skördefesten, men finns problemen . Trafikmängden har ökat med och medeldygnstrafiken ökar i förhållande . Det är framför allt den tunga trafiken som har ökat, . Detta som även hastigheten har ökat. En personbil utan släp körde 2003 i snitt medan hastigheten 2018 var . I den gällande nationella transportplanen till 2029 inryms inte . En satsning på underhåll har genomförts och ytterligare en är planerad. Detta för att garantera fortsatt bärkraft och robusthet. Men inget sägs om hur trafiksäkerheten för trafikanter skall upprätthållas. Mer trafik, snabbare trafik och mindre chanser att byta fil samt ej tillfredsställande skyltning gör att överfartens olyckspotential ökar. Vi menar att regeringen skyndsamt skall utreda säkerheten på bron för samtliga trafikanter samt starta projekteringen av en ny bro eller tunnel.