mot · H802255 · 2020-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i kontakterna med tydligare bör uppmärksamma frågan om de allvarliga människorättskränkningarna i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta för att samtal återupptas mellan den tibetanska exiladministrationen och och trycka på för att ska bli en reell autonom region inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen via EU och FN bör verka för att fritt tillträde ges till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen via EU, i den återkommande MR-dialogen med om mänskliga rättigheter, bör lyfta situationen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen via EU bör verka för en lagstiftning liknande Reciprocal Access to Act och tillkännager detta för regeringen. invaderade och flydde sedermera till där många tibetaner lever i exil. har sedan arbetat för att skapa en administration i exil i Dharamsala, som ska skapa förutsättningar för ett demokratiskt . är en enpartistat och respekten för de mänskliga rättigheterna brister. Uppgifter från människorättsorganisationer pekar på att nationella minoriteter, särskilt i , får sina mänskliga rättigheter åsidosatta i högre grad än andra grupper. Det handlar bland annat om inskränkningar av religionsfriheten, förföljelse av personer som utnyttjar sin rätt till yttrandefrihet, brist på förenings- och mötesfrihet och den kinesiska regeringens politik att försvaga och undergräva tibetanernas kultur och etniska tillhörighet. I lever cirka 6 miljoner tibetaner och ytterligare cirka 150 000 runtom i världen. Enligt exiladministrationen har över 1,2 miljoner tibetaner dött av förtryck och förföljelse. har stora, mestadels fredliga protester ägt rum i mot det kinesiska styret. Den kinesiska regimen har svarat med att kloster har stängts och brutala tillslag mot såväl munkar som nunnor i rapporterats. har minst 145 tibetanska munkar och lekmän, både kvinnor och män, agerat med självbränningar, i protest mot restriktiva Tibetpolitik och till stöd för återvändande och för religionsfrihet i Aba/i och andra områden på den Tibetanska platån. strafflag missbrukas för att förfölja tibetaner och buddister, vars religiösa verksamhet likställs med ”separatism”. Det visar på den desperata situation man anser sig leva i. De har markerat mot det lidande och de umbäranden som folket lever med och för att få omvärlden att reagera. Uppgifter om försvinnanden och arresteringar kommer också liksom rapporter om tortyr av olika lokala tibetanska ledare. Trots detta är det få rapporter i media och situationen i får lite uppmärksamhet. förekom protester mot planer på att all undervisning ska ske på kinesiska i stället för på tibetanska. Den tibetanska människorättsorganisationen for Human Rights and Democracy kunde i sin årliga rapport konstatera att övervakning i och förföljelsen av oliktänkande har ökat. Långt innan coronakrisen och hela världen stängde ner hade satt i system att begränsa utländska besök till . Oberoende människorättsobservatörer, utländska journalister och även diplomater tillåts inte inresa. Campaign for kan i sin rapport : New U.S. Legislation, the for Reciprocity in Europe and the Lockdown visa på en stor ojämlikhet mellan kinesiska och västerländska diplomaters besök. Under det senaste årtiondet har nästan så många kinesiska regeringsdelegationer som sagt sig ”representera ” besökt västerländska länder, jämfört med antalet delegationer från väst som tillåtits besöka . Amnesty och flera andra människorättsorganisationer uttrycker stark oro för vad som händer de tibetaner som har fängslats. Det är på grund av denna isolering svårt att få en överblick över vad som verkligen händer i . EU bör följa det amerikanska exemplet som igenom den så kallade Reciprocal Access to Act kräver att tillåter amerikanska journalister, diplomater och vanliga medborgare att komma in i . Skulle vägra kommer de kinesiska statstjänstemän som är direkt ansvariga för sådana beslut själva nekas inträde till . Med en liknande lagstiftning skulle EU låta den kinesiska regimen veta att vi varken accepterar dess orättvisa behandling av européer eller dess isolering av det tibetanska folket. har vägrat att ändra sin politik gentemot . Trots att och den tibetanska exiladministrationen har föreslagit The Middle , en medelväg med en autonom region inom . Här behövs påtryckningar för att få till stånd återupptagna förhandlingar så att en varaktig lösning kan nås . har numera lämnat över posten som politisk ledare till en vald premiärminister, men är fortfarande kvar som andlig ledare för det tibetanska folket. genomfördes ett EU–Kina-toppmöte med syfte att öka handeln och samarbeta kring teknologisk utveckling. EU lyfte frågan om mänskliga rättigheter och behovet av att fortsätta dialogen inom ramen för ”Human Rights Dialogue”. Här är det viktigt att inte frågan om glöms bort. I det toppmöte som ägde rum mellan EU:s utrikeschef och utrikesminister ska Borell ha tagit upp situationen i . Det är välkommet och EU bör återkommande i sin dialog med lyfta . I en resolution antagen av uppmanar parlamentet att sluta med godtyckliga arresteringar i och respektera religionsfriheten. Parlamentet ser med oro på utvecklingen och kan konstatera att situationen i har försämrats . Övervaknings- och kontrollåtgärder i har ökat, liksom fallen av godtyckliga frihetsberövanden, tortyr och misshandel. Parlamentet pekar även på att tillträdet till är mer begränsat . måste därför ge diplomater, journalister och vanliga EU-medborgare fritt tillträde på samma sätt som alla kinesiska medborgare ges fritt och öppet tillträde till EU och dess medlemsländer. Även internationella observatörer, såsom FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, måste ges tillträde till den autonoma regionen. bör nu följa upp resolution, både i bilaterala kontakter med och inom EU. Inom EU är det särskilt angeläget att driver på för att den MR-dialog som EU har med verkligen utgör en kanal för att grundligt diskutera igenom situationen i . måste även driva på för att FN och andra internationella organisationer tar upp frågan om allvarliga människorättskränkningar i , liksom att återuppta förhandlingar om framtid. Detta bör ges regeringen till känna.