ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022378 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa korttidsstudiestöd och tillkännager detta för regeringen. Korttidsstudiestödet var en reform som bidrog till det livslånga lärandet och därmed gett människor en andra chans. Stödet gav den studerande möjlighet att ta ledigt från arbetet någon dag för att ägna sig åt studier. I den föränderliga värld som vi lever i så är det viktigt att ge alla människor fler möjligheter att även senare i livet utbilda sig. Den tidigare borgerliga regeringen avskaffade möjligheterna till korttidsstudiestöd och det har medfört att en dörr stängdes för den som vill kombinera utbildning och studier med arbete. Korttidsstudiestödet har varit viktigt för att kunna delta i studier och ta ett kliv vidare i livet. Det bör därför övervägas om inte ett studiestöd bör införas för att stimulera lärande i olika skeden i livet och som gör det möjligt att studera med ett arbete.
mot · H8022379 · 2020-10-05 00:00:00 — Teknisk infrastruktur i glesbygd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över hur mobiltäckningen kan förbättras runt om i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att de resurser som satsas på utbyggnad av bredband kommer även mindre kommuner och landsbygd till del och tillkännager detta för regeringen. Mobiltelefoner och internet har funnits . Trots detta är det ibland svårt att få täckning på sin mobiltelefon ute i glesbygden. Än värre är det att ordna en internetuppkoppling som fungerar tillfredsställande genom 3G- eller 4G-näten. Teknikutvecklingen går framåt, men få framsteg görs för att även de som bor eller vistas långt ifrån stadskärnorna ska kunna ta del av omvärlden. är en ledande it-nation och bör därför också se till att få med hela landet i arbetet med att utveckla möjligheterna på landsbygden. Det trådlösa nätet tillhör framtiden och har stora möjligheter att fungera mycket bra var man än befinner sig. Regeringen har beslutat att företag och kommuner ska samverka när de exempelvis gräver ner kablar och rör så att samordningen ökas. Det är mycket bra men tyvärr inte tillräckligt. Även den stora satsning på bredband som regeringen har tillfört är bra, men det är inte enbart pengar som behöver tillkomma. Regelverket för hur pengarna används och hur fler kan få ta del av utbyggnaden bör ses över. Kostnaden per hushåll för att få fiber blir oerhört stor i de glesbefolkade områdena. De bidrag som går att söka täcker inte kostnaderna och kommunerna är förbjudna att skjuta till kapital för fiberdragning. De kommersiella aktörerna bygger enbart ut it-infrastrukturen där det är lönsamt, vilket lämnar glesbygdsbefolkningen ensam utan hjälp från vare sig marknaden eller kommunen för att få tillgång till bredband. Det finns flera problem med dagens regelverk. Det finns pengar som kommunerna kan söka för utbyggnad av bredband, men mindre kommuner har inte resurser för att hantera den administrativa börda som åläggs en kommun vid en ansökan. Det finns också problem med den fasta stödprocenten och upplägget på de bidrag som finns som innebär att pengarna inte alltid hamnar där de bäst behövs. Ett annat problem är att regelverket är samma oavsett om det är ett litet projekt eller ett gigantiskt projekt. Det är bra att regeringen satsar på bredband i glesbygd. kan vi se en viss problematik i det nuvarande regelverket. Här bör regeringen se närmare på om pengarna används på önskat sätt och även de allra minsta kommunerna får ta del av möjligheterna.
mot · H8022380 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att marknadsföringen av sjukvårdstjänster bör regleras och tillkännager detta för regeringen. Marknadsföringen från företag som erbjuder läkarkontakter via mobilappar, s.k. nätläkare, har exploderat . Annonserna som figurerar titt som tätt i stadsbilden och på sociala medier handlar om kräksjuka, pollenallergi och förkylningar. Företagen uppmuntrar dig att söka läkare när du hostar, har ont i halsen eller riskerar att få mens på semestern. Vården ska vara tillgänglig, inte bara när du är allvarligt sjuk, utan även för rådgivning och stöd när du inte vet hur du ska tolka dina eller ditt barns symtom. Men nätläkarföretagens reklam ökar människors oro över normala tillstånd som inte kräver läkarvård och skapar på så sätt vårdbehov som inte är reella. Det försvårar arbetet med att ta hand om alla de som har behov av att träffa en läkare. Att företag som inte ansvarar för helheten i sjukvården skickar notan för telefonrådgivning om allergimedicin och förkylningar är problematiskt, inte minst som du allt som oftast kan få hjälp med kliande ögon och rinnande näsa på närmaste apotek. 1177 är dessutom öppet dygnet runt och ger kvalificerad rådgivning av utbildade sjuksköterskor. En rådgivning som syftar till att hjälpa dig – inte tjäna pengar på dig. Sjukvård är inte vilken tjänst som helst. Eftersom dessa nätläkare påverkar hela sjukvården och dess kostnader är det rimligt att sjukvårdstjänster omfattas av hårdare regler kring marknadsföring än andra tjänster och varor.
mot · H8022381 · 2020-10-05 00:00:00 — Översyn av regelverket kring bolagskoncerner vid ägande av appläkartjänster, apotek och vårdcentraler ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen och tillkännager detta för regeringen. En läkare med förskrivningsrätt får inte ensam äga ett apotek. Förklaringen är enkel. Läkare ska inte kunna tjäna pengar på att skriva ut medicin. Det är en begränsning som har varit viktig för att inte blanda ihop de olika roller som läkare och apotek har. Det finns flera risker med att intressena sammanblandas. För det första så kan det leda till att det skrivs ut mer medicin än befogat när läkaren eller företaget som driver en vårdcentral har ett ekonomiskt intresse av att sälja mycket medicin. Den risken har bland annat uppmärksammats i den nya apoteksmarknadsutredningen. För det andra har apotekskedjor i högre grad börjat hänvisa kunder till ytterligare tjänster om de återfinns inom den egna bolagskoncernen, till exempel ett ytterligare appläkarsamtal eller ytterligare ett vårdcentralsbesök, även om det handlar om sådant som bäst lämpar sig för egenvård. Detta är en farhåga som har lyft i samband med att apotekskedjor och vårdföretag går samman. Man lyfter upp att apoteken har i uppdrag både att ge råd om egenvård och att lotsa personer vidare till annan hälso- och sjukvård (2018‑09‑23). Den snabba utvecklingen av digitala lösningar skapar många möjligheter att tillgängliggöra vården. Men för att det verkligen ska bli en tillgång för vanliga människor måste lagstiftningen hänga med. Det framstår som oerhört tydligt att den lagstiftning som hindrar att en läkare ensam äger ett apotek även måste omfatta och reglera den nya typ av bolagskoncerner som äger appläkartjänster, apotek och vårdcentraler. Så är det inte och det måste vi ändra på. Annars riskerar människor att få onödiga eller felaktiga insatser, och samhället riskerar kraftigt ökade kostnader.
mot · H8022382 · 2020-10-05 00:00:00 — Åtgärder för en levande, dynamisk och konkurrenskraftig konstmarknad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samband med en skattereform se över avdragsrätt för konst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samband med en skattereform se över momsen på konst och tillkännager detta för regeringen. Konst, arkitektur, form och design påverkar alla människor och handlar i grunden om livskvalitet. har en internationellt erkänd position som ett land med högkvalitativa konstutbildningar, internationellt utbyte och främjandeinsatser för konstnärer. Men i takt med globaliseringen har konkurrensen hårdnat och nya marknadsmässiga insatser är nödvändiga för att stärka svensk konst inhemskt och i den globala konkurrensen. Konstmarknaden utgörs av en primär- och en sekundärmarknad. Förstahandsmarknaden är den marknad där ett konstverk säljs , vilket vanligen sker i ett galleri eller direkt från konstnären. Andrahandsmarknaden utgörs av konstverk som har sålts tidigare. Där är de främsta aktörerna auktionshus och konsthandlare. Det är även inom andrahandsmarknaden som konstnären har rätt till en följerätt om . I syfte att stimulera svensk konst krävs åtgärder på förstahandsmarknaden. Utan galleriernas insatser blir det svårt att ge plats åt nya förmågor, presentera svenska konstnärer för en nationell och internationell publik samt involvera museer, konsthallar och mässor för nya verk. Den svenska konstmarknaden är därtill mycket underutvecklad ur ett internationellt perspektiv, detta som den globala förstahandsmarknaden för konsten ständigt växer och omsätter mer. För att fler konstnärer ska kunna leva på sin utbildning och sitt skapande samt för att stärka svensk konkurrens på konstmarknaden behöver marknaden stimuleras. investeras mer än i utbudet av konst via kostnaden för konstutbildningar och stöd till konstnärer, medan efterfrågan på samtidskonst inte stimuleras alls. En åtgärd som hade genererat en sådan effekt är att göra konsten på primärmarknaden avdragsgill i likhet med flertalet europeiska länder. Där konsten på primärmarknaden är avdragsgill har försäljningen av konst till bolag ökat. Därtill finns redan regelmässig infrastruktur för att göra konsten avdragsgill då svenska företag kan köpa designmöbler avdragsgillt. Åtgärden handlar om att utveckla möjligheten till att även omfatta konst. En annan åtgärd är en harmoniserad momssats på konst. har en av högsta momssatser på konst om , vilket påverkar köpviljan och minskar internationell konkurrenskraft. Därtill har gallerier och konstnärer olika momssatser, respektive , vilket försvårar harmonisering. Momsen bör också harmoniseras med litteratur, teater och konsertverksamhet. Mot bakgrund av det ovan anförda bör ställa sig bakom motionen och överväga behovet av att i samband med en skattereform se över avdragsrätten för och momsen på konst i syfte att stimulera en levande, dynamisk och konkurrenskraftig konstmarknad. Lawen Redar (S)
mot · H8022383 · 2020-10-05 00:00:00 — Särskilt körkort för mopedbil ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av en särskild utbildning och licens för framförandet av mopedbil och tillkännager detta för regeringen. Antalet mopedbilar i ökar snabbt. Mer än en fördubbling av antalet har skett enligt statistik från Trafikanalys. Tyvärr innebär det också att olyckorna ökar. Det sker runt 60 olyckor med mopedbil som leder till personskador men det totala antalet olyckor är betydligt högre än så. Det märker man i försäkringsstatistiken. Hos har antalet försäkrade mopedbilar lite mer än fördubblats . mer än tredubblades antalet anmälda skador, från 207 till 756. De vanligaste skadorna är vagnskador på den egna mopedbilen. En orsak som lyfts fram i debatten är att körkortskravet på mopedbil är samma som körkort för en tvåhjulig EU-moped. Eleven lär sig överhuvudtaget inget om hur man kör mopedbilen utan övningskörningen i körkortsutbildningen sker på en tvåhjulig EU-moped. Utbildningskravet för att framföra mopedbil är 12 timmars utbildning varav skall vara praktik. Utbildningen som ges är inte anpassad till en fyrhjulig bil. Det borde finnas en anpassad körkortsutbildning för just mopedbil där man övar sig på att praktiskt framföra en sådan. Denna bör avslutas med en uppkörning som ger en särskild licens för just mopedbilskörning.
mot · H8022384 · 2020-10-05 00:00:00 — Ny elproduktion i elområde 3 och 4 ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att genomföra en översyn av elproduktionen i elområde 3 och 4 och tillkännager detta för regeringen. Behovet av el i beräknas öka , detta på grund av att befolkningen ökar men även att en av de viktigaste lösningarna för att minska utsläppen av växthusgaser är att ersätta fossila energislag inom industrin och transportsektorn med el. som behovet av el ökar så stängs kontinuerlig produktion av el i kärnkraftverken som ligger i elområde 3. Den elproduktion som och framöver planeras byggas är vindkraft och då i huvudsak i elområde 1 och 2. Överföringskapaciteten från elområde 1 och 2 till elområde 3 är begränsad och används nästan i sitt kapacitetstak. planerar en utbyggnad som kan ta upp till att genomföra. Vindkraften ger svensk elproduktion ett gott tillskott av el men den varierar stort . kan vindkraften stå för av produktionen för att andra dagar stå för av produktionen. Då stora delar av den kontinuerliga elproduktionen i har lagts ned eller kommer att läggas ned måste den ersättas med ny planerbar elproduktion . Frågan är av så stor betydelse för jobben och välfärden i att regeringen bör överväga att se över möjligheterna till en förnybar och planerbar elproduktion i elområde 3 och 4.
mot · H8022385 · 2020-10-05 00:00:00 — Ändra villkoren för sjukpenningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hela systemet för sjukpenning och tillkännager detta för regeringen. Villkoren för den som är sjuk och ansöker om sjukpenning måste bli rimligare. Ju längre en person är hemma med sjukpenning, desto tuffare blir kraven på hen för att få sjukpenning beviljad. Det leder ofta i sin tur till att det blir en psykisk påfrestning för den sökande då han eller hon inte vet om beviljar eller avslår ansökan och därmed måste gå tillbaka till sitt arbete trots sin sjukdom eller skada. Det är en trygghet i vårt välfärdssamhälle att när vi blir sjuka och inte kan utföra vårt arbete, så vet vi att vi får hjälp genom sjukpenningen och det ska alltid vara en trygghet att veta att vi får hjälp när vi behöver. Det är därför angeläget att göra en översyn av vilka förbättringar som kan göras inom sjukförsäkringssystemet.
mot · H8022386 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utvärdera kultursamverkansmodellen i sin helhet och tillkännager detta för regeringen. infördes kultursamverkansmodellen i för att nationellt fördela statliga medel till kultursektorn. Syftet var att skapa ett ökat utrymme för regionala prioriteringar och variationer. hade staten fördelat stödet via till kommuner och kulturinstitutioner. Fördelningsmodellen ska precis som tidigare ge befolkningen i landet möjlighet att ta del av ett varierat kulturutbud präglat av förnyelse och kvalitet. Kultursamverkansmodellen ska även främja den kulturella infrastrukturen och regional mångfald samt stödja kulturskapare i att utveckla sitt konstnärskap. Regioner som ingår i modellen beslutar i samverkan med regionens kommuner och kulturliv hur det statliga bidraget fördelas till regional kulturverksamhet. I våra större städer ligger många stora kulturinstitutioner som kräver en stor finansiering. I vissa fall upplever dessa städer att man missgynnas av modellen, då resurserna slussas via regionen. Syftet med införandet av modellen var att det regionala inflytandet skulle öka som ansvars- och rollfördelningen mellan nationell, regional och lokal nivå skulle synliggöras. har modellen utvärderats i vissa delar, av Myndigheten för kulturanalys samt av Statskontoret. Förbättringsområden har påtalats, exempelvis har stads kulturnämnd i ett yttrande skrivit ”att dialogen mellan staden och regionen måste förbättras och att staten bör ha en dialog med storstäderna och även kanalisera vissa bidrag direkt genom storstädernas kulturförvaltningar och deras olika institutioner” (Yttrande över betänkandet Konstnär – oavsett villkor SOU 2018:23). I departementsskrivelse 2017:8 Kultursamverkan för ett som håller ihop – Framtida inriktningar och utvecklingsmöjligheter för kultursamverkansmodellen görs följande bedömning: Att dialogen med det civila samhället bör utvecklas inom kultursamverkansmodellen. Det bör ske genom att landstingen vid framtagandet av kulturplaner tydliggör metoderna för och syftet med dialogerna för det civila samhällets aktörer. Dialogen mellan den nationella politiska nivån och den regionala politiska nivån bör formaliseras för att främja en ökad samverkan och möjliggöra en utvecklad dialog om gemensamma politiska prioriteringar. En oberoende aktör föreslås ges i uppdrag att se över hur uppföljningen och utvärderingen av kultursamverkansmodellen kan förbättras. Modellen har varit i kraft , och det finns saker som skulle behöva belysas för att förbättras. Därför vill jag att en utredning av kultursamverkansmodellen tillsätts för att utvärdera och förbättra modellen. En utredning som även fokuserar på storstädernas situation med höga kostnader för sina kulturinstitutioner och att man tittar på hur man kan förbättra kommunikation och dialog inom modellen mellan staten, regionerna och kommunerna.
mot · H8022387 · 2020-10-05 00:00:00 — Gör anhöriga till ombud ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för att möjliggöra att patienten kan lämna samtycke digitalt så att ett ombud kan ta del av relevant information digitalt och tillkännager detta för regeringen. Många äldre men även personer som är svårt sjuka har svårt att ta tillvara sina egna intressen inom vården. Det är inte alltid lätt att orientera sig som patient mellan olika vårdenheter. Människor uttrycker frustration över hur svårt det är att hitta rätt i vården även när man är förhållandevis frisk. För många blir de anhöriga ett viktigt stöd i kontakten med vården. För att detta ska kunna ske vill patienten lämna samtycke så att en anhörig eller vän kan ta del av journaluppgifter. Att ta del av uppgifterna rent praktiskt är inte lätt. Att begära ut handlingar som ombud via papper innebär att man behöver kontakta varje mottagning för sig med en fullmakt från patienten. Ett enklare sätt för patienten är att lämna en digital fullmakt så att ett ombud kan ta del av uppgifterna digitalt via exempelvis 1177. Detta har varit möjligt att göra fram tills hindrade detta genom en dom (3716‑16). bedömde att detta står i strid med patientdatalagen. Det är viktigt att den enskildes integritet och säkerhet skyddas, som den sjuka får det stöd och hjälp av anhöriga/ombud som är nödvändigt. Det är rimligt att man som patient kan lämna fullmakt till en annan person. Vi anser att lagstiftningen behöver ses över.
mot · H8022388 · 2020-10-05 00:00:00 — Nationellt journalsystem inom sjukvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att inrätta ett nationellt journalsystem för offentligt finansierad sjukvård och tillkännager detta för regeringen. När man besöker sjukvården, så tror de flesta invånare att läkaren ser alla tidigare sjukvårdsjournaler, så att du får rätt behandling. Men så är det inte . Alla kommuner har mer eller mindre sina egna system och alla privata vårdgivare (ca 10 000) likaså. Att 20 regioner har nästan lika många olika journalsystem innebär att viktig patientinformation inte automatiskt följer med mellan regioner eller ens från primärvård till sjukhusvård. Inom en och en samma region kan det finnas upp emot 2 000 olika system som hanterar patientinformation (SOU 2016:2). Att kunna utbyta information effektivt mellan olika vårdgivare har observerats som en mycket viktig faktor för att vi ska få en mer effektiv vård. Detta beskrivs bland annat i den statliga utredningen vård (SOU 2016:2). För patienten innebär det stora risker att informationen inte finns på rätt ställe när den behövs – av alla lex Maria-rapporter avser brister i informationshanteringen på olika sätt. För vårdpersonalen resulterar det i en arbetsmiljö där det krävs upprepade in- och utloggningar i många olika system med ofta långa ”svarstider” från systemen, upprepade inmatningar av samma information i olika system och en uppenbar risk att väsentlig information utelämnas eller missas. Detta är en källa till stor frustration och stress i arbetsmiljön. Mätningar av tidsförlusterna saknas men de är troligen betydande. Utöver detta finns det också en uppenbar risk för att mycket dubbeldokumenteras. Frågan är inte ny och socialutskottet hänvisar i tidigare svar på riksdagsmotioner till goda intentioner och gemensamma visioner med SKL om att man ska lösa problemet på området (2016/17:SoU10). Men det behövs verkligen något mer. När du träffar sjukvården ska du kunna känna dig trygg med att de har all medicinsk information om dig som behövs i sitt system. Ett nationellt övergripande journalsystem skulle behövas, som säkrar effektivitet och patientsäkerhet. Det är uppenbart att detta inte kommer att uppstå av sig självt, vilket också framkommer i ovan nämnda utredning. En nationell lagstiftning och organisering behövs.
mot · H8022389 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att höja semesterersättningen och tillkännager detta för regeringen. 1938 trädde den första semesterlagen i i kraft och 1978 kom den nu gällande semesterlagen som ger anställda rätt till fem veckors semester. Att få tillfälle till sammanhållen ledighet och rekreation är viktigt för människors hälsa och välbefinnande. I takt med att vårt ekonomiska välstånd och vår produktivitet ökar är det rimligt att också den tid löntagarna själva förfogar över blir större. bör målet vara att en sjätte semestervecka införs för alla. Ett steg på vägen är att den lagstadgade semesterersättningen höjs från dagens till , vilket också i praktiken skulle innebära en harmonisering med den faktiskt avsatta semesterersättningen som den förhandlats fram i flertalet kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter.
mot · H8022390 · 2020-10-05 00:00:00 — Avskaffa den allmänna motionstiden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa allmänna motionstiden och i stället ge möjlighet till en friare motionsrätt över året och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Att som ledamot av riksdag kunna lägga en enskild motion är i grunden något fint. Att kunna bidra till att sätta ljus på en undanskymd fråga, kunna driva ett lokalt perspektiv eller flytta opinion sakta framåt och samla stöd i frågor man brinner för som folkvald. Under den allmänna motionstiden kan ledamöter motionera om allt mellan himmel och jord. Vilket man också gör, och ibland rent av om lite därtill. Varje rasar motionerna in, lokalmedia för statistik över flitigheten och en och annan hamnar i som satir. En del utmanande, nytänkande och spännande förslag och yrkanden. Andra mer traditionella och ofta återkommande. Det mesta drunknar dock i den strida ström av motioner som produceras i . Dagens modell hör dock till dåtiden och behöver moderniseras. Möjligheten som enskild ledamot att påverka en del av agenda begränsas över året och den nuvarande ordningen gagnar varken riksdagsarbetet, samhällsutvecklingen, det demokratiska engagemanget eller dialogen mellan ledamöter och medborgare. En friare form av motionsrätt skulle ha förutsättningar att förbättra riksdagsledamöternas möjlighet att leva upp till regeringsformen, att all offentlig makt utgår ifrån folket.
mot · H8022391 · 2020-10-05 00:00:00 — Reglera beståndet av skarv ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reglering av beståndet av skarv och tillkännager detta för regeringen. blir beståndet av skarv allt större. Stammens totala bestånd växer alltmer trots regionala åtgärder som till exempel av länsstyrelserna beslutad skyddsjakt. Skarven är på många ställen efter vår Östersjökust en stor olägenhet med sin ammoniakdoftande stank och frätande träck som dödar växtligheten på de öar där kolonierna bosatt sig. Skarven är också ett reellt hot mot stora delar av kustens fiskbestånd och decimerar kraftigt bestånden av matfisk. har tillstånd givits att avskjuta ett antal skarvar, men betydligt högre antal behöver avlägsnas. I många delar av skärgården märks inte åtgärden. Med anledning av det i motionen anförda bör regeringen undersöka vad som kan göras för att begränsa och minska beståndet av skarv. Där ska särskilt beaktas betydelsen av allmän jakt. Men även av andra åtgärder som prickning av ägg.