mot · H8023170 · 2020-10-06 00:00:00 — Behovet att renovera t.ex. miljonprogrammen fanns förvisso långt innan coronakrisen, men en satsning nu skulle även ge just den välbehövliga omstart av svensk ekonomi som behövs, genom skapande av arbetstillfällen. Utöver detta öppnar förslaget en möjlighet för staten att skapa större balans i de ekonomiska villkoren för renoveringar i de olika upplåtelseformer. Något det länge funnits ett behov av. Det är hög tid att staten på allvar stöder även hyresbostäders upprustning. vill även se ett investerings- och renoveringsstöd för idrottsanläggningar, detta för att skapa förutsättningar för att alla barn och ungdomar ska ha en jämlik tillgång till idrottsanläggningar över hela landet. har villaägare fått bidrag för renovering, ombyggnad och tillbyggnad via ROT-avdraget. ROT-avdraget kan i vissa lägen vara lämpligt som konjunkturåtgärd, men inte som en permanent skattereduktion. ROT-avdraget har också ändrat karaktär till att i mångt och mycket subventionera dyra köksrenoveringar m.m. när det gått ifrån att vara en konjunkturåtgärd till att bli en permanent skattesubvention. anser att ROT-avdraget ska ersättas av ett upprustningsprogram för hyresrätter. 12.3.1 Statliga topplån för byggande av hyresbostäder För att bygga de bostäder som behövs, dvs. hyresbostäder med rimliga hyror, måste staten ta ett större ansvar för finansieringen. För att ytterligare stimulera byggandet av hyresbostäder, i synnerhet i då byggtakten sjunker, bör staten ta över delar av risken för hyresrättens finansiering genom att erbjuda topplån med låg ränta som ersätter större delen av det egna kapitalet för byggbolagen. Ambitionen är att de statliga topplånen utgör av investeringen, vilket innebär att det då återstår för investeraren att skjuta till. Resterande ska som finansieras av banksektorn. Därmed ges fler aktörer möjlighet att ta sig in på marknaden vilket stärker konkurrensen i byggbranschen. Förslaget innebär att man förbinder sig att bygga hyresrätter med rimliga hyror. Det statliga topplånet ges inte till aktörer som fått investeringsstöd för byggande av hyresrätter. Mot bakgrund av detta föreslår vi 2021 i ökad upplåning för staten respektive 2022 och 2023. Det innebär en beräknad kostnad för staten om 2021, 2022 samt 2023. 12.3.2 Utökat investeringsstöd för byggande av hyresbostäder Investeringsstödet bidrar till att stimulera nyproduktion av hyresbostäder med rimliga hyror. Det ger fler människor med normala inkomster en möjlighet att få en bostad och minskar därmed såväl bostadsbrist som bostadsojämlikhet. Krav ställs på att byggnaderna ska ha låg energianvändning, vilket bidrar till grön omställning. välkomnar att regeringen tillför medel till investeringsstödet, men konstaterar att det inte är tillräckligt. För att upprätthålla en hög byggtakt och minska bostadsbristen föreslår vi därför en ytterligare ökning av investeringsstödet. Vi avsätter för ändamålet. Investeringsstödet ges inte till aktörer som beviljats statligt topplån. 12.3.3 Utökat stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Stöd till renovering och energieffektivisering bidrar till att rusta upp och energieffektivisera flerbostadshus med hyresrätt. Utan ett statligt stöd för detta riskerar många flerbostadshus att förfalla och energieffektivisering utebli, vilket påverkar såväl hyresgäster som klimat. Det finns även en risk att oseriösa aktörer köper upp dessa fastigheter, genomför kortsiktiga renoveringar och höjer hyrorna kraftigt vilket leder till s.k. renovräkning. Det ska vara möjligt att få ett boende till en rimlig kostnad som fortfarande håller en hög standard. Stödet stärker således förutsättningarna för såväl grön omställning, genom energieffektivisering, och jämlikhet, genom krav på att de renoveringar som genomförs inte ska resultera i kraftiga hyreshöjningar – varmed hyresgästerna kan bo kvar. välkomnar regeringens förslag om att tillföra medel till ett nytt stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus. Mot bakgrund av de omfattande behoven av renovering och energieffektivisering i det svenska flerbostadshusbeståndet bör dock staten ta ett större finansiellt ansvar. vill därför utöka stödet ytterligare och avsätter ytterligare . 12.3.4 Investerings- och upprustningsstöd för idrottsanläggningar råder det brist på idrottsanläggningar i många kommuner. Ett stort antal befintliga anläggningar är dessutom i behov av upprustning. Investerings- och renoveringskostnaderna är ofta mycket stora. Alla kommuner har inte råd att bygga nya och renovera gamla idrottsanläggningar. Det drabbar idrottsrörelsen, i synnerhet barn- och ungdomsidrotten, och riskerar att förstärka ojämlikheten inom idrotten. För att åstadkomma en jämlik och rättvis tillgång till idrottsanläggningar i hela landet, oberoende av vilken kommun man bor i, bör staten ta ett större ansvar för finansieringen. Stödet ska också kunna gå till åtgärder för att öka tillgängligheten i syfte att skapa bättre förutsättningar för svensk parasport. föreslår därför att ett nytt investerings- och upprustningsstöd för idrottsanläggningar inrättas. För ändamålet avsätts . Vårt samhälle behöver bli mer tillgängligt. Det gäller allt från tillgången till möteslokaler, badplatser, lekplatser, offentliga rum, idrottsytor, parker, naturområden, kulturlokaler m.m. I dessa tider behöver vi också investera för att stimulera ekonomin så fler jobb skapas och klimatpåverkan minskas. I det sammanhanget är det rimligt att det finns ett särskilt stöd för tillgänglighetsanpassning. Kommuner ska ha planer för hur de ska tillgänglighetsanpassa kommunen och arbeta med eller vilja utveckla sitt arbete för tillgänglighet. Arbetet ska ske i dialog med handikapprörelsen. Moderna städer och samhällen bör utformas och utvecklas utifrån universell design. Det skulle leda till ett mer tillgängligt samhälle för oss alla, förebygga och skjuta upp andra insatser som annars skulle behövas. Det kan handla om att äldre får lättare att hålla sina förmågor vid liv, att de kan klara sig bättre själva i längre utsträckning, att barnfamiljer får större livsutrymme och möjligheter till ett rikare liv, men framför allt skulle det innebära att människor med funktionsvariationer skulle få tillgång till samhället på mer likvärdiga villkor. Bättre möjligheter till ett självständigare liv, arbete, rikare fritid, större tillgång till det gemensamma livsutrymmet, bättre hälsa såväl fysiskt som psykiskt. Det handlar om vilket samhälle vi vill leva i tillsammans, om värdighet, demokrati och levnadsvillkor. Därför föreslår vi att ett tillgänglighetstöd införs 2021. Syftet är att stimulera fram ett mer tillgängligt samhälle som dessutom i krisen skulle innebära en stimulans av ekonomin. Projekt som redan planerats och initierats ska kunna ansöka men framför allt vill vi att nya ansökningar ska komma in. Vi vill att det ska synas i samhället att vi lever här tillsammans. För ändamålet avsätts . 12.4 Fossilfria och pålitliga transporter Utsläppen inom transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp. har som målsättning att utsläppen från inrikes transporter ska minska med . Målet nås dock inte med dagens beslutade åtgärder och kommer att kräva omfattande åtgärder i form av nya styrmedel och investeringar för att uppnås. I den klimatomställning som måste till är utbyggd järnvägstrafik en central komponent. Godstrafiken behöver i ökad omfattning flyttas från väg till räls och vatten. För att nå nödvändiga utsläppsminskningar måste även transporteffektiviteten öka genom att förutsättningarna för att gå, cykla och resa kollektivt förbättras. Privatbilismen måste minska, inte minst i våra städer och tätorter. För att öka andelen resande med kollektivtrafik och järnväg måste staten ta ett ökat ansvar för att stärka tillgängligheten i hela landet och göra de klimateffektiva färdsätten billigare än de klimatbelastande. Staten måste med åtgärder och styrmedel stärka järnvägens och kollektivtrafikens konkurrenskraft och förbättra transporteffektiviteten i samhället. Resor med kollektivtrafik kan inte vara ett färdalternativ för alla i glesbygden, men genom stärkt stöd för anpassad kollektivtrafik kan tillgängligheten stärkas för många grupper som saknar möjlighet att färdas med bil eller som saknar hållbara alternativ till bilresor. En utbyggd kollektivtrafik på landsbygd och i glesbygd skapar förutsättningar för minskade klimatutsläpp och stärkta förutsättningar att bo och leva även i glesbygd. vill storsatsa på järnväg i hela landet, för att rädda klimatet och för att göra det möjligt för människor att bo, leva och arbeta i hela med tillgång till hållbart resande. Nya stambanor med snabba tåg möjliggör klimatsmart resande med tåg i stället för flyg och bil samt frigör utrymme för ökade godstransporter på järnväg. kan konstatera att norra infrastruktur länge har lämnats efter. Vi vill öka investeringarna för att byggandet av Norrbotniabanan ska färdigställas , vilket är tidigare än vad som föreslås i den nationella planen 2018–2029. vill även se en snabb utbyggnad av dubbelspår mellan och . Vart femte hushåll har bristande bredband. En ökad digitalisering minskar även de fysiska transportbehoven och därmed klimatpåverkan och stärker förutsättningarna för småföretagare utanför våra tätorter. Takten i utbyggnaden av bredband har stannat av då man alltmer närmar sig områden där det inte är ekonomiskt lönsamt för aktörer. anser att det är mycket angeläget att den digitala klyftan minskas och att även landsbygden ges digitala förutsättningar för framtida välfärd och stärkt beredskap inte minst i kristider. vill därför se större statliga satsningar på utbyggnad av bredband för att möjliggöra att de allra flesta hushåll ska ha tillgång till ett stabilt och fungerande bredband. 12.4.1 Upprustning av de regionala och lågtrafikerade järnvägsspåren På ett antal lågtrafikerade järnvägsbanor har man lagt ned underhållet helt och många lågtrafikerade banor får inte heller något investeringsstöd i den antagna nationella planen 2018–2029. Förutom att bristande underhåll av dessa banor är ekonomiskt oförsvarbart ger bristande satsningar på dessa banor negativa effekter för landsbygden i form av bristande kapacitet för hållbara person- och godstransporter. Vi ser därför ett behov av riktat ökat stöd för dessa järnvägar på sammanlagt –2023. 12.4.2 Statligt stöd till regionala kollektivtrafiken anser att staten har ett ansvar för en fungerande och tillgänglig regional kollektivtrafik. Vi föreslår ett statligt stöd om till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna (RKM) för att möjliggöra billigare och stärkt utbud av kollektivtrafik i regionerna med syfte att öka andelen kollektivtrafikresenärer. Stödet kan även användas till drift av kollektivtrafik i gles- och landsbygd i form av t.ex. anropsstyrd kollektivtrafik, byabussar och där så är lämpligt även linjetrafik. Stödet uppgår till och fördelas via och kan användas för både för drift och för investeringar i t.ex. nya el- och biogasbussar. För att uppnå ett transportsystem med låga klimatutsläpp måste investeringsnivåerna öka för hållbara person- och godstransporter på järnvägen. föreslår ökade investeringar och resurser för planeringskostnader för att byggandet av Norrbotniabanan ska färdigställas tidigare än vad som föreslås i nationella planen 2018–2029. anser att Norrbotniabanan ska färdigställas till 2030. Vi vill även intensifiera satsningar på Nya Ostkustbanan. Vi föreslår en ökning av anslaget för ökade järnvägsinvesteringar med jämfört med regeringens förslag 2021. För perioden –2023 anslår vi sammanlagt i ökat anslag för järnvägsinvesteringar jämfört med regeringens förslag. Finansiering av nya järnvägar –2029 bör enligt till viss del ske genom omdisponering av medel som i nuvarande plan läggs på byggande av nya motorvägar. 12.4.4 Åtgärda underhållsskulden samt tidigareläggning av järnvägsunderhåll Det finns stora behov av att upprusta järnvägsinfrastrukturen. Eftersom spåren allt som oftast är trafikerade är det svårt att få tillgång till dem för underhållsinsatser. Coronakrisen har dock resulterat i att många tåg har ställts in och det kommer sannolikt att se ut på liknande vis framåt. Därmed ökar möjligheterna att genomföra välbehövliga åtgärder. Rälsbyten, sliperbyten, rälsslipning, växelreparation, vegetationsröjning, dränering, säkerhetshöjande åtgärder som t.ex. siktröjning vid vägar och byte av kontaktledningar är några exempel på arbeten som snabbt skulle kunna utföras och som också skulle få en direkt positiv effekt för järnvägssystemet. anslår därför medel för att nå en nivå som åtgärdar det eftersläpande underhållet. Vi vill också tidigarelägga satsningar på . Det samlade stödet uppgår till 2021, 2022 och 2023. 12.4.5 Öka investeringarna i nattågsfordon Fler och bättre nattåg skulle göra det lättare för människor att resa längre sträckor. Tyvärr är många av de nattågsfordon som finns ålderstigna och slitna. Svenska nattåg saknar dessutom möjligheten att köras i . För att underlätta resandet med tåg och för att fler ska kunna välja tåget i stället för flyget när man åker på semester vill se ökade investeringar i nattågsfordon. Vi föreslår därför en satsning på och 2023. 12.4.6 Statlig finansiering av ERTMS-ombordutrustning ERTMS är ett nytt signalsystem för järnvägen. Syftet är dels att ersätta en sliten anläggning och att förenkla trafikledning och underhåll, men också att underlätta för järnvägstrafik mellan länder. För att göra det lättare för tågoperatörerna att ställa om till det nya signalsystemet föreslår att staten delvis bör finansiera kostnaden för ombordutrustning för ERTMS. Vår satsning innebär . 12.4.7 Flexibel investeringspott för hållbara godstransportlösningar Det finns ett stort behov av hållbara godstransporter för näringslivet. Coronakrisen har visat att förutsättningarna kan förändras under en mycket kort tidsperiod. För att möjliggöra sådana investeringar, som inte tillgodoses eller uppmärksammas i gällande nationella plan 2018–2029, föreslår en flexibel investeringspott om , utöver nuvarande näringslivpott, för stöd till kombiterminaler/omlastningscentraler, triangelspårsutbyggnader (rondell för tåg) eller andra investeringar som underlättar ökad överflyttning av godstrafik till sjöfart och järnväg samt investeringar som bidrar till mer hållbar inhemsk åkerinäring. finns för näringslivsåtgärder på järnväg för trimningsåtgärder –2029 för att med kort varsel kunna genomföra mindre åtgärder med stor nytta då behov uppstår av ökad kapacitet och effektivitet. har inom ramen för sitt uppdrag mandat att besluta om resurser till lönsamma marknadsdrivna anpassningar av infrastrukturen. Ett anslag för näringslivsåtgärder skapar en mer snabbfotad beslutsordning. Det är ett anslag av jämförelsevis mindre storlek, i genomsnitt . Vårt förslag skulle komplettera detta stöd genom att ge utrymme för större investeringar samt för att även inbegripa sjöfart och klimatanpassade godstransporter på väg. 12.4.8 Ökad utbyggnad av fiberbredband i landsbygd Utbyggnadstakten för utbyggnad av fiberbredband har stannat av då man alltmer närmar sig områden där det inte är ekonomiskt lönsamt för aktörer. Stödbehovet för att en absolut majoritet ska få tillgång till tekniken beräknas till . anser att det är mycket angeläget att den digitala klyftan minskas och att även landsbygden ges digitala förutsättningar för framtida välfärd och stärkt beredskap inte minst i kristider. Vart femte hushåll har bristande bredband. En ökad digitalisering minskar även de fysiska transportbehoven och därmed klimatpåverkan och stärker förutsättningarna för småföretagare utanför våra tätorter. föreslår att samtliga stöd för utbyggnad av fiberbredband i landsbygden förstärks och samlas under PTS. För detta ändamål avsätter vi 2022 samt 2023. Coronapandemin visar med tydlighet behovet av åtgärder som gör vårt samhälle robust och hållbart för att klara kriser. Att trygga vår tillgång på livsmedel som producerats ekologiskt hållbart i vår närhet måste vara centralt i det åtgärdspaket som krävs. En grön omställning inom vår livsmedelsproduktion skapar nya gröna jobb och gör vårt jordbruk bättre klimatanpassat. För att rusta för en grön omställning anser att måste stärka sin självförsörjningsgrad av livsmedel som endast ligger . bör därför anta en långsiktig nationell målsättning om att självförsörjningen bör uppgå till . Kan uppnå det så kan även vi. För några decennier sedan hade även vi en självförsörjning i nivå med vårt grannland. 12.5.1 Inför beredskapslager för livsmedel saknar beredskapslager för livsmedel. Så har inte alltid varit fallet. börjande successivt avveckla lagren , bl.a. med anledning av inträdet i EU, för att i stället förlita sig på att marknaden garanterar tillgång på livsmedel även i kristider. hade hundratals lager och tusentals ton med exempelvis potatis, socker, kaffe, bönor och linser. har bedömt att skulle klara sig i ungefär om importen av mat upphörde. Vi föreslår ett anslag på för att inleda arbetet med att åter upprätta beredskapslager för livsmedel och bränsle i . I de delar det bedöms lämpligt och möjligt ska beredskapslager även upprättas i samarbete med våra grannländer. För ändamålet avsätts därmed 2021 och respektive . 12.5.2 Genomför försök med regionala center för fossilfritt producerade beredskapslivsmedel I Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019 presenterade ett flertal myndigheter genom samverkan ett antal förslag till regeringen för att stärka möjligheterna att nå våra miljömål. Myndigheterna, däribland , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten, föreslår att en pilotstudie bör genomföras där naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande på ett hållbart sätt baserat på de lokala kretsloppen. Förslaget motiveras av att en fossil- och giftfri livsmedelsproduktion baserad på inhemsk tillverkning av insatsmedel dramatiskt skulle minska importberoendet och därmed öka motståndskraften mot störningar. De tekniska lösningarna för att ställa om till ett fossilfritt lantbruk finns men det produceras inte tillräckliga mängder av vare sig alternativa drivmedel eller gödsel för att genomföra en omställning. Genom förslaget bedömer att positiva effekter för miljön kan uppnås genom att det, förutom att lokal fossil- och giftfri produktion stimuleras, även kan stimulera genetisk mångfald samt användande av alternativa brukningsmetoder. föreslår att tillförs Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) för att i samarbete med berörda myndigheter inleda en pilotstudie för regionala center för beredskapslivsmedel. Vi ser även positivt på om en sådan studie skulle genomföras tillsammans med våra grannländer. 12.5.3 Inför investeringsstöd för att klimatanpassa jordbruket Klimatförändringen leder till förändrad nederbörd. Risken för skyfall ökar, som av torka blir vanligare. Detta kommer att ställa andra krav än tidigare på jordbrukets vattenhantering, som diken, dränering, invallningar, bevattningssystem och även i förhållande till grundvatten, naturliga vattendrag, småvatten och våtmarker. Ökade kostnader för jordbrukets vattenhantering är en konsekvens av ett förändrat klimat. Dagens vattenanläggningar inom jordbruket är ofta byggda efter tidigare rådande klimatförutsättningar. vill därför införa ett nytt statligt stöd för investeringar och åtgärder inom jordbruket som stärker jordbrukets vattenhantering i ett förändrat klimat och som därmed bidrar till att stärka vår självförsörjningsgrad gällande livsmedel. För ändamålet avsätts 2021 och 2022 respektive 2023. 12.5.4 Främja produktion av växtbaserade livsmedel vill genom åtgärder främja produktion och förädling av växtbaserade livsmedel. Detta kan ske genom utveckling av nya livsmedel, nya odlingsmetoder samt stärkt produktionsstöd för växtbaserade livsmedel. Ett förändrat klimat möjliggör även odling av nya grödor, och en mångfald av grödor minskar risker och jordbrukets sårbarhet. En ökad konsumtion av växtbaserade livsmedel samt minskad köttkonsumtion har stor betydelse för klimatomställningen och stärkta nationella produktionsvillkor kan därmed möta en växande efterfrågan genom stärkt självförsörjningsgrad av dessa livsmedel. föreslår därför ett nytt stöd för produktion av växtbaserad mat, som uppgår till 2021 och sedan 2022 och 2023. 12.5.5 Öka stödet för betesmarker med särskilda värden Det finns ca betesmarker i . Ungefär 150 000 av dessa är betesmarker med särskilda värden för biologisk mångfald. Med ökat stöd stärks våra möjligheter att nå ett flertal miljömål och det stärker förutsättningarna för ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Stöden är en viktig del av lönsamheten för de som har nötköttsproduktion. vill öka miljöersättningen för dessa marker och föreslår en ökning av anslaget om för betesmarker med särskilda värden. 12.5.6 Stärk stödet för ekologisk produktion och omställning Det ekologiska jordbruket har stora miljöfördelar då kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel inte används. vill därför främja en ökad omställning från konventionellt jordbruk till ekologiskt. Det stärker vår nationella produktion av ekologisk mat och främjar ett hållbart jordbruk med bevarad biologisk mångfald, stärkt djurvälfärd och minskad spridning av kemikalier. föreslår en årlig ökning av anslaget för omställning till ekologisk produktion med och en årlig ökning av anslaget för produktionsstöd till ekologisk odling med jämfört med regeringen. Sammantaget tillförs ett ökat stöd med . 12.5.7 Investeringsstöd till lokala slakterier och mobila slakterier Många djur transporteras en gång i sina liv och det är till slakt. Därför är satsningar på fler slakterier en del av svaret för att kunna korta transporterna. Mindre svenska slakterier har det däremot ofta tufft. I finns t.ex. bara ett slakteri kvar sedan andra lagt ner. Trycket att hålla ner priser p.g.a. import av billigt kött och konkurrens från stora slakterier än några faktorer. Men även brist på utbildad personal. Genom att förbättra tillgången till lokala slakterier kan vi minska behovet av längre djurtransporter och stärka förutsättningarna för lokal produktion och förbättrad nationell självförsörjningsgrad på livsmedel. föreslår därför ett nytt investeringsstöd på för fler lokala slakterier och mobila slakterier. 13 Coronakrisen och internationell solidaritet Coronavirusets spridning över världen har fått stora konsekvenser. Effekterna slår särskilt hårt mot de redan mest utsatta och kommer att förstärka den redan ojämlika världsordningen. Enligt förväntas inkomstförlusterna till följd av pandemin överstiga i utvecklingsländer, och nära hälften av alla jobb i riskerar att försvinna. Remitteringarna väntas minska med , vilket även det kommer att slå oerhört hårt. Knappt hälften av jordens befolkning uppskattas ha något socialt skyddsnät. Globalt saknar en stor del av alla arbetstagare någon form av arbetslöshetsförsäkring. Dessutom arbetar två miljarder människor i den informella sektorn där många står utan tillgång till sjuklön. Det är människor för vilka en ekonomisk kris får mycket kännbara följder. Eftersom kvinnor världen över är hårdare drabbade av fattigdom än män riskerar pandemin även att öka ojämlikheten även mellan män och kvinnor. Kvinnor får dessutom betala ett högt pris när t.ex. mäns våld mot kvinnor ökar och SRHR får stå tillbaka i spåren av pandemin. Särskilt allvarlig är situationen för de miljontals människor som befinner sig på flykt eller i flyktingläger runt om i världen. I fattiga eller krigsdrabbade länder där bristen på såväl rent vatten som mediciner är alarmerande och där trångboddheten är stor riskerar konsekvenserna av coronapandemin att bli förödande. () uppmaningar om social distansering och om att tvätta händerna ofta för att undvika smitta blir meningslösa när man tvingas leva på en mycket liten yta och när basala förutsättningar för hygien och sanitet brister.