mot · H8023311 · 2020-10-06 00:00:00 — Tydliga reaktioner mot brott ställer sig bakom det som anförs i motionen om strafflindring och villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mängdrabatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om asperationsprincipen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om slopad straffrabatt för unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformerad straffrabatt för den som är , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om väsentligt skärpta straff för brott begångna av kriminella nätverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förbud mot kriminell organisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för vapenbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en uppdelning mellan legala och illegala vapen i lagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hedersbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder mot trakasserier och brott på internet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om ett generellt straffsanktionerat skydd mot kränkningar på nätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdrag till Datainspektionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sexualbrott och asylansökan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om köp av sexuell handling av barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnpornografibrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för människosmuggling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffad preskriptionstid för mord och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadsinbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rattfylleri och grovt rattfylleri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grov olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grov trafikbrottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om eftersupning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvisning ska komma i fråga oftare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om synnerliga skäl för utvisning för den som vistats i längre än , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvisning till andra EU-länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att byta namn på barnpornografibrottet till dokumenterade sexuella övergrepp på barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om häktning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvårande omständigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försök till ringa stöld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hindrande av rättvisa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fridskränkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för mened och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om presumtion mot fängelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om attacker mot vitala samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerheten på sjukhus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om brott begångna av djurrättsaktivister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta övervakningsbeslut till person och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hemlig dataavläsning ska beviljas om åtgärden är av särskild vikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om platskrav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillträdestillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklade sekretessregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbetet mellan socialtjänst, skola, polis och fritid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omedelbarhetsprincipen och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett tryggt land att leva i, oavsett om man bor på landsbygden, i en stad eller i en förort. En av statens viktigaste uppgifter är att genom ett väl fungerande rättsväsen ge medborgarna trygghet. Ett fungerande rättssamhälle förutsätter att de som bryter mot lagen lagförs och straffas. Det är viktigt för att skydda laglydiga, ge brottsoffer upprättelse och för att upprätthålla ett signalsystem om vad som är rätt och fel, men också för att ge förbrytaren möjlighet att sona sitt brott. Människan är en moralisk varelse som har ansvar att förhålla sig till vad som är rätt och fel. Den som har tagit sitt straff har sonat sitt brott och har med det återupprättats och fått en ny chans att återinträda i samhället som en ansvarstagande person. Straff är därför ett nödvändigt inslag i rättsskipningen. Tiden då straffet avtjänas ska användas på ett meningsfullt sätt genom insatser som möjliggör ett liv utan brottslighet. Att tidigt reagera mot, och bryta, kriminellt beteende är av största vikt för att förebygga brott och att ungdomar hamnar i brottsliga aktiviteter. För att lyckas med detta behövs en politik med ett helhetsperspektiv på barn och ungdomar. Det behövs en stödjande familjepolitik, en bra skola, satsningar på ungas uppväxtmiljö och en offensiv kriminalpolitik. Brott kränker människors frihet, liv, hälsa och rätt till sin egendom. Därför kan vi aldrig tolerera brottslighet. Men det finns inget enkelt svar på hur vi skapar ett tryggare samhälle. Genom att stå upp för varandra och säga ifrån när vi ser att någon blir illa behandlad eller när ett brott begås stärker vi sammanhållningen och markerar rätt och fel. Det behöver också finnas framtidstro i alla delar av samhället. Hopp om att kunna skapa ett bättre liv. Utsikter att få ett jobb. En övertygelse om att det är bättre att vara en del av samhället än att välja ett liv vid sidan om. En förvissning om att när människor mår dåligt så finns det ett skyddsnät och medmänniskor som fångar upp och hjälper. Och en vetskap om att när det begås ett brott kommer samhället och det offentliga att reagera snabbt och tydligt, såväl för att bistå brottsoffret som för att utreda gärningen. fokus har varit att skärpa straffen för en rad olika brott med fokus på grova våldsbrott. Avsikten är att ge brottsoffer upprättelse, skydda laglydiga medborgare från brottslingar och straffa personer som begår brott. För att de allvarligaste brotten ska straffas hårdare vill vi höja minimistraffen för ett antal brott. har också gjort tillkännagivanden till regeringen på en rad områden för att ge tydligare reaktioner mot brott. Det handlar exempelvis om att utöka kriminaliseringen för brott som begås inom ramen för människohandel och koppleri, narkotikabrott, dråp, grov misshandel, grovt rån och grov utpressning. Den tekniska utvecklingen går fort och öppnar för helt nya typer av kriminalitet. Det blir allt lättare att begå brott som drabbar många och som innebär stora problem för småföretagare och enskilda. I takt med att näthandeln ökat har också riskerna för att någon kapar din identitet ökat. Systematisk brottslighet av detta slag kan i förlängningen leda till försämrad konkurrenskraft för företagen, färre jobb och lägre tillväxt. Skärpta straff för seriebrott Skillnaden mellan att begå ett brott eller många liknande brott är för liten och behöver öka. Det ska ske genom skärpta straff för seriebrott. tillkännagav 2014/15 för regeringen att minska straffrabatten vid flerfaldig brottslighet. Påslaget i straff när en person döms för flera brott blir lägre än varje brott enskilt skulle ge. Domstolarna bör ha en strängare syn på detta. Ett uppmärksammat fall gäller en serie våldtäkter mot barn, över 100 till antalet, som en man utsatte en flicka för. Riksåklagaren ansåg fallet så allvarligt att hon drev det till och fick prövningstillstånd, då hon menade att brotten var så pass allvarliga att lagen strängaste straff, fängelse, borde vara aktuellt för mannen som var dömd till fängelse i hovrätten. HD höjde straffet till fängelse, och utnyttjade alltså inte hela straffskalan. ställer sig liksom riksåklagaren tveksam till att påföljdsbedömningen inte utnyttjade hela straffskalan. Detta är ett exempel av många på när asperationsprincipen får orimliga följder. Vi anser att den bör ses över, med syfte att få domstolarna att använda hela straffskalan i större utsträckning. Förändrade regler om strafflindring Det finns behov av att se över de förmildrande omständigheter vid straffmätning som omnämns i 29 kap. 5 § . Svenska domare har att göra en helhetsbedömning av försvårande och förmildrande omständigheter när ett brott har begåtts, men på vilka grunder en sådan helhetsbedömning ska göras är dock en moralisk fråga som vi politiker inte kan förhålla oss likgiltiga till. Det är inte moraliskt rätt att det vid straffmätningen betraktas som en förmildrande omständighet, och som därmed kan leda till lägre straff, att gärningsmannen riskerar att förlora jobbet på grund av brottet, att han skadat sig fysiskt till följd av detsamma eller att brottsoffret av någon anledning dröjt med att anmäla brottet. Det är direkt stötande. Det finns därför skäl att se över omständigheterna när straffsatsen ska bestämmas och strafflängden lindras. föreslår därför en förändring i : En ändring där 29 kap. 5 § åtta punkter reduceras till fyra: Att gärningspersonen drabbas särskilt hårt fysiskt, psykiskt eller socialt. Negativa bieffekter av brottet eller straffet. Andra omständigheter likvärdiga med punkterna 1–3. Detta skulle innebära att omständigheter som leder till straffreduktion, såsom exempelvis utvisning, att den tilltalade blir av jobbet, tiden som gått sedan brottet begicks, att den tilltalade har mycket hög ålder, att straffet bli oproportionerligt eller andra omständigheter som talar för lägre straff, skulle mönstras ut ur . En sådan indelning betonar omständigheternas karaktär snarare än att specificera enskilda omständigheter. Vidare skulle kraven på förutsebarhet och likabehandling bättre tillgodoses. Nuvarande ordning leder dessutom till en alltför restriktiv tillämpning i strid med lagstiftarens ambitioner. Detta bör ges regeringen tillkänna. Den som begår flera brott i tjänar på det. Vi har nämligen mängdrabatt. Det finns flera skäl till det. Skulle varje brott prövas separat skulle det kosta både tid och pengar. Det finns också en rättviseaspekt i påföljdsbedömningen. En person som begått flera mindre allvarliga brott skulle dömas till högre straff än en person som begått ett betydligt allvarligare brott. Det skulle sända olyckliga signaler om vilket samhället prioriterar högst och kunna skada det allmänna rättsmedvetandet. Dock är mängdrabatten förenad med stora problem. En ganska liten del av befolkningen står för en stor del av brottsligheten. Samhället skulle besparas mycket lidande om dessa personer kunde sitta i fängelse och därmed vara inkapaciterade. De begår både många brott och återfaller. Dessvärre kan det dröja länge innan en återfallsförbrytare döms till fängelse. I flera fall kan villkorliga domar och skyddstillsyn staplas på varandra, inte minst om brotten personer begår är av olika art. Detta är en ohållbar ordning, liksom det är ohållbart att tungt kriminella som begår flera med varandra sammankopplade brott får rabatt. vill därför kraftigt begränsa mängdrabatten och se till att återfallsförbrytare döms till fängelse istället för annan påföljd i högre utsträckning om de redan har tidigare domar. anser att sådana förändrade regler måste kunna innebär att en gärningsman döms till högre straff än det högsta straffet för ett av brotten. presenterades SOU 2018:85 Slopad straffrabatt för unga myndiga för regeringen. Den har sedan varit ute på en remissrunda som presenterades . Regeringen har dessutom varit ute i debatten och sagt att den ska avskaffas. Ändå har inget hänt. Det var först i samband med de så kallade gängsamtalen mellan regeringen, dess stödpartier, och som regeringen öppnade upp för att förändra ungdomsrabatten. Tyvärr är det förslag som de ämnar lägga fram alldeles för tunt och en bidragande orsak till att lämnade samtalen. Regeringens dåvarande förslag innebär att ungdomsreduktionen endast ska avskaffas för den som upprepade gånger begår grova brott. I praktiken innebär det max någon procent av alla som lagförs och får ungdomsrabatt. Regeringens har sedermera ändrat sig och föreslagit att vid alla brott med ett minimistraff fängelse ska straffreduktionen slopas. Detta innebär dock att en mängd brott, t ex övergrepp i rättssak som är mycket vanligt bland kriminella nätverk, faller utanför . vill se att ungdomsrabatten avskaffas för personer . Men dessvärre räcker inte detta mot bakgrund av den brottsutveckling vi nu ser. Allt yngre personer begår och döms för allt grövre brott, även mord. Detta gäller även personer . Det skarpaste som döms ut för dessa är sluten ungdomsvård. Det är inget som avskräcker. Tvärtom blir det ett sätt för kriminella nätverk att leja ut grova brott på barn. de fast spelar det knappt någon roll. är de ute igen med en förnyad och högre kriminell status. Det är av yttersta vikt att personer som begår grova brott kan dömas till kännbara straff. Utredningen om slopas straffreduktion för unga innehåller också förslag för att kunna ha en betydligt skarpare trappa, där ungdomsrabatten för den över 15 trappas av snabbare mot fullt straffvärde. Personer som begår grova brott måste låsas in . anser att straffrabatten för den under 18 behöver reformeras kraftigt. Skärpta straff för gängkriminella anser att den som begår brott inom ramen för organiserad brottslighet måste få betydligt skärpta straff. I vår omvärld finns det många framgångsrika exempel på detta. I finns möjligheten att utdöma dubbla straff för den som begår brott inom ramen för organiserad kriminalitet. I finns systemet med RICO-lagarna som varit avgörande för att komma åt den grova organiserade brottsligheten med betydligt skärpta straff. Den innebär också att det är möjligt att ledarfigurer som tjänar på underordnades brottslighet kan dömas om den är inom ramen för pågående kriminell organisering. Detta har inte minst varit framgångsrikt för att kunna sätta dit maffian. En försvårande omständighet gällande organiserad brottslighet finns i . Vi menar emellertid att den är långt ifrån tillräcklig. Straffen för organiserad brottslighet måste skärpas väsentligt. Detta bör ges regeringen tillkänna. anser att det ska vara möjligt att förbjuda kriminell organisering. Detta behöver utredas noggrant då det kräver en grundlagsändring. Vi menar dock att en sådan är befogad då den grova organiserade brottsligheten får ett allt starkare grepp om samhället. Detta är något vi drivit , liksom ett förbud mot medlemskap i terrororganisationer. Den organiserade brottsligheten kan inte tillåtas växa i organisationsgrad. De måste upplösas och de som ingår i dessa straffas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Skärpta straff för narkotikabrott 2011 ändrade praxis för påföljden för narkotikabrott. Före den förändrade praxisen dömdes mellan 30 och 60 personer till fängelse för narkotikabrott. var siffran bara tre, enligt TV4 som kartlagt detta. Det innebär att personer som handhar narkotika i stor skala får kortare fängelsestraff och därmed tillbringar mer tid i samhället, där de kan fortsätta att handha narkotika. Narkotika är den enskilt viktigaste inkomstkällan för de kriminella nätverk som ligger bakom det ökade skjutvapenvåldet. Tillgång på narkotika driver också konsumtion. Den som säljer narkotika behöver få kännbara straff, därför bör straffen för narkotikabrott skärptas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Skärpta straff för vapenbrott Regeringen har genomfört en del åtgärder för att skärpa straffen för vapenbrott. Bland annat har minimistraffet för grovt vapenbrott höjts till fängelse, och föreslogs att straffet för synnerligen grovt vapenbrott ska höjs till från max fängelse till max fängelse. Detta är välkomna höjningar, men otillräckliga. De grova vapenbrotten ligger bakom de senaste årens ökade skjutvapenvåld. Tillgången på vapen och på personer som är villiga att använda dem är en avgörande faktor i de gängkriminellas makt. Höjningen till fängelse var av särskild vikt, då det innebär automatisk häktning. Emellertid innebär höjningen av straffet fortfarande att ett genomsnittstraff hamnar , med villkorlig frigivning efter 2/3 av tiden. Gärningsmannen är alltså ute igen efter mindre än . anser att detta är . Inte minst eftersom poliserna är för få och en fängslad gängmedlem sällan har en bärande effekt på ett kriminellt nätverk. Vi menar att vapenbrotten måste innebära betydligt strängare straff. Vi vill se en väsentlig höjning av straffen för vapenbrott. För att ta utgångspunkt i proposition 2020/21:200, så höjs maxstraffet för synnerligen grovt vapenbrott från sex till fängelse. Det tycks som att regeringen endast höjer straffet för att tillgodose det tillkännagivande som riktade till regeringen i betänkande 2017/18:JuU8, baserat på motion 2017/18:3917 av KD, M, C och L. Tillkännagivandet kan förvisso anses vara tillgodosett då maxstraffet höjs, men höjningen från sex till gör näppeligen nog. Istället anser vi att den som döms för synnerligen grovt vapenbrott bör komma ifråga för betydligt hårdare straff. Den som döms för exempelvis grovt rån, grovt koppleri eller olaga frihetsberövande kan dömas till fängelse. Lagens strängaste tidsbestämda straff är fängelse. Maxstraffet för synnerligen grovt vapenbrott borde just ta sikte på de absolut grövsta vapenbrotten, och maxstraffet bör vara betydligt högre än de som regeringen föreslår. Detsamma gäller det grova vapenbrottet som bör skärpas betydligt. som detta sker anser att det är en avsevärd skillnad mellan den som handhar ett legalt vapen och den som handhar ett illegalt vapen. Denna skillnad görs dock inte tydlig i lagstiftningen. Vi anser att det borde förändras. Det är en väsentlig skillnad på det stränga tillståndssystem för jaktvapen, sportskyttevapen och samlarvapen som finns i och på den illegala importen eller tillverkningen av vapen som används i kriminella konflikter. Det bör också avspeglas i lagstiftningen. Hederskulturer som vuxit fram där framför allt kvinnor får sina liv begränsade av fundamentalister är inte förenliga med ett fritt och demokratiskt samhälle. Kvinnor som hålls tillbaka och kontrolleras i hederns namn kommer inte att kunna leva ut i sin fulla potential. Hedersbrott hämmar därför en god samhällsgemenskap och samhällsutveckling men framför allt är detta ett brott mot kvinnors rättigheter. Hedersrelaterade brott utgör grova kränkningar av mänskliga rättigheter och brott mot internationell lagstiftning (). Enligt en (Rapport 2012:1 Polisens utredningar av hedersrelaterat våld) är de vanligaste brottstyperna olaga hot och misshandel. Direkta dödshot har uttalats i tre fjärdedelar av de ärenden där olaga hot förekommer. Förutom att bli utsatta för misshandel och olaga hot blir dessa kvinnor också kontrollerade och kränkta på andra sätt, både av gärningsmännen och av andra personer i kvinnornas närhet. Förtrycket innebär ofta kontroll av sociala kontakter, kvinnan tillåts inte klä sig eller sminka sig som hon vill, hennes datoranvändande kontrolleras osv. Många får inte umgås med pojkar och män. Hedersrelaterad brottslighet är brott riktade mot någon, ofta en släkting, som, enligt gärningsmannens och övriga släktens eller gruppens uppfattning, riskerar att vanära eller ha vanärat gärningsmannens, släktens eller gruppens heder. Syftet med brottsligheten är att förhindra att hedern skadas eller förloras, alternativt att reparera eller återställa den skadade eller förlorade hedern. Förekomsten av dessa brott hamnar ofta utanför brottsstatistiken alternativt i spridda brottskategorier och mörkertalet är utbrett. vill därför att en lagstiftning införs som särreglerar hedersbrott i . Med en sådan skulle vi få en tydligare bild av problemets storlek och därefter kunna sätta in nödvändiga åtgärder. Trygghet och jämställdhet för unga Enligt kartläggning har coronapandemin gjort att barn och unga i större utsträckning söker sig till nätet och därmed har risken ökat att de blir utsatta för kränkningar och andra brott på internet. På liknande sätt svarade i en undersökning gjord av Friends tillsammans med Flaire 2020 att kränkningarna på nätet har ökat under pandemin. Det finns exempelvis tendenser och tecken på att mobbning med rasistiska förtecken har ökat . Även innan coronapandemin var ett faktum var utvecklingen med kränkningar på nätet ett växande problem. I undersökningen Unga och medier 2019, gjord av , konstaterades att barn och unga som uppger att de har utsatts för mobbning och hot på nätet ökar . genomförde även Novus en undersökning på uppdrag av Friends för att undersöka kränkningar bland unga som spelar någon typ av digitala spel. Denna visar att har blivit utsatta för något slags kränkning när de spelar. har svarat att de skämtar eller kommenterar andra spelare på ett sätt som inte känns bra. Det finns stora skillnader i hur flickor och pojkar använder internet. Flickor tycks vara mer utsatta för sexuella risker på nätet och är överrepresenterade både som offer och som förövare vid nätmobbning. Nätmobbningen mot barn och unga måste stoppas. En viktig del i det arbetet är att vuxna i allmänhet och föräldrar i synnerhet blir mer närvarande i barns liv. Vuxnas roll att förmedla vad som är acceptabelt beteende både i verkliga livet och på nätet är grund-läggande. Barn och unga måste förstå att digitala skändningsord gör lika ont som de som uttalas. Hat och hot på nätet drabbar dock fler än unga. Det drabbar journalister, opinionsbildare och politiker. Många är berättelserna om journalister och bloggare som möts av stormar av hat och hot. Inte minst kvinnliga journalister och bloggare, och inte minst när ämnet rör flyktingar eller jämställdhet. Alla kränkningar på nätet utgör inte brottslighet men en del gör det.