mot · H8023132 · 2020-10-06 00:00:00 — Detta arbetssätt ”måltidsvän” har sedan spritt sig till och alltfler kommuner har infört detta framgångsrika och enkla koncept – att maten smakar bättre när man äter den tillsammans med någon. En senior får helt enkelt regelbundet sällskap av en frivillig person som är med och äter. De kan laga maten hemma tillsammans eller gå ut och äta någonstans. Det behövs en rejäl höjning av kunskapsnivån gällande seniorers nutrition och hela måltidssituationen. Både för individen själv, för anhöriga och för den kommunala omsorgen samt regionens hälso- och sjukvård. Ju fler aktörer som har bättre kunskap desto mindre är risken att undernäring ska uppstå. föreslår att regeringen ger i uppdrag att det tas fram underlag i syfte att höja kunskapsnivån avseende seniorers nutrition och hela måltidssituation. Undernäring bland seniorer är ett relativt välkänt problem som drabbar onödigt många personer och som kommer att öka om vi inte agerar. Undernäring bland årsrika bidrar till ökad vårdtyngd med mer frekventa vårdbesök, längre vårdtider och högre risk för komplikationer och dödlighet. Att det mänskliga lidandet av undernäring är stort, det vet vi. De ekonomiska konsekvenserna kopplade till undernäring vet vi dock inte. Senaste beräkningen gjordes av . Då landade man på beräkningar på mellan 0,5 till . har satsat sammanlagt tio miljoner från och med i projekt för undernäring hos äldre. Projektet har identifierat ett antal nyckelområden för att komma tillrätta med undernäringsproblematiken. ”Bland annat handlar det om att det är väldigt många offentliga och privata organisationer, beslutsfattare och anhöriga som på olika sätt ansvarar för den äldres välbefinnande. Dessa arbetar ofta i stuprör, och med bristande kommunikation emellan sig, vilket gör att undernäringen kan komma smygande och vara svår att upptäcka. Målet nu är att genom samverkan och innovation skapa den individanpassade samhällsförändring som krävs för att lösa problemet med undernäring. I centrum för åtgärderna står måltiden och den äldre.” har identifierat ett antal delmål för att uppnå nollvisionen för undernäring hos äldre. Ett av dessa delmål är att identifiera äldre med risk för undernäring i ett tidigare skede. Här kan kommuner och regioner bidra. mål är tydligt med deras nollvision för undernäring. Visst borde detta mål även vara satt av politiken. föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram underlag för en nollvision avseende undernäring hos äldre. För att något annat inte är värdigt ett välfärdsland som . Läkemedelsgenomgångar ökar livskvalitet, minskar fallolyckorna och räddar liv En läkemedelsgenomgång är en metod för analys, uppföljning och omprövning av en individs läkemedelsanvändning, som genomförs enligt ett förutbestämt strukturerat och systematiskt arbetssätt, i enlighet med lokala riktlinjer och rutiner. Det övergripande syftet med att genomföra läkemedelsgenomgångar är att öka kvaliteten och säkerheten i läkemedelsbehandlingen. Det finns krav på att läkemedelsgenomgångar ska erbjudas till äldre som har fem eller fler läkemedel. Erbjudandet ska göras vid: besök hos läkare i öppen vård, inskrivning i sluten vård, påbörjad hemsjukvård, inflyttning i boendeform eller bostad som omfattas av 18 § hälso- och sjukvårdslagen. fick i uppdrag att göra en uppföljning och utvärdera föreskrifterna om läkemedelsgenomgångar och detta gjordes . utvärdering visar att det kan finnas skäl att genomföra förändringar i föreskrifterna om läkemedelsgenomgångar bland annat gällande att utreda möjligheten att ta bort begränsningen med avseende på ålder och antal läkemedel och att tydliggöra läkarens ansvar. Intressant är också att skriver att utvärderingen visar att det finns regionala skillnader gällande både hur och i vilken utsträckning läkemedelsgenomgångar registreras. Dock anser inte att det är möjligt att med säkerhet uttala sig om omfattningen av genomförda läkemedelsgenomgångar, eftersom underrapporteringen sannolikt är stor på flertalet platser i landet. Denna hållning tycker är slapp och det finns ett stort behov av att skärpa upp kraven för registrering. föreslår att läkemedelsgenomgångar bör användas regelbundet som en metod för analys, uppföljning och omprövning av en individs läkemedelsanvändning, en genomgång som ska genomföras enligt ett förutbestämt strukturerat och systematiskt arbetssätt, i enlighet med lokala riktlinjer och rutiner. Äldrevaccin – en förebyggande åtgärd som hade räddat många liv Influensa är en allvarlig sjukdom som skördar människoliv i samma riskgrupper som de som har drabbas av covid-19. Det vårdas i genomsnitt 11 000 personer med influensa i specialistvården. Detta sätter ett stort tryck på svensk hälso- och sjukvård. Årlig vaccination mot influensa rekommenderas till personer som löper högre risk för allvarlig influensasjukdom: personer , vuxna och barn som tillhör vissa medicinska riskgrupper och gravida kvinnor. WHO har fastställt ett mål att ett land bör ha en vaccinationstäckningsgrad med influensavaccin på hos riskgrupper. I når vi inte detta mål hos de riskgrupper som är definierade som extra utsatta då till exempel av alla personer som är vaccineras mot influensa. anser att ska ges i uppdrag att ta fram ett system för att mäta vaccinationstäckningsgrad hos samtliga riskgrupper. föreslår att regeringen ger i uppdrag att utreda behov och förutsättningar avseende ett särskilt vaccinationsprogram för äldre. Noria Manouchi (M)