ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7023506 · 2020-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:84 Förbättringar för barn inom den psykiatriska tvångsvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en långsiktig och patientsäker plan för att fasa ut bältesläggning som tvångsåtgärd inom psykiatrin när det gäller patienter och tillkännager detta för regeringen. I proposition 2019/20:84 lämnar regeringen förslag på förändringar i lagen om psykiatrisk tvångsvård, LPT, samt lagen om rättspsykiatrisk vård, LRV. Regeringen kommer bland annat med förslag om särreglering av tvångsåtgärder så som bältesläggning, avskiljande från andra patienter och inskränkning i rätten att använda elektroniska kommunikationstjänster för patienter som är . Bland annat vill regeringen att förutsättningarna för att använda dessa tvångsåtgärder regleras och att tiden för tvångsåtgärder förkortas. Vad det gäller bältesläggning menar att det är ett frihetsberövande och ifrågasatt förfaringssätt som borde fasas ut. Tvångsåtgärden bältesläggning kan vara mycket traumatisk och kan innebära följder som posttraumatiskt stressyndrom. Den här typen av tvångsåtgärd är likaså kränkande för den drabbade individen och kan ge men för resten av livet. En förlegad tvångsåtgärd som fastspänning med bälte är inhuman och det finns starka skäl att psykiatrin kan hitta och tillämpa mer humana metoder, framför allt när det gäller barn och unga vuxna. bör därför tillkännage för regeringen att bältesläggning som tvångsåtgärd inom psykiatrin bör fasas ut när det gäller patienter . delar slutsatsen som remissinstanserna NSPD, RSMH, Justitiekanslern, samt gör om att bältesläggning inte längre ska användas som tvångsåtgärd. Motionsyrkanden om ett totalt förbud mot bältesläggning när det gäller vuxna kan inte väckas inom ramen för det här ärendet, men vi vill mot den här bakgrunden ändå framhålla att det är hög tid att inrätta en långsiktig och patientsäker plan för att helt verkställa utfasningen av bältesläggning som tvångsåtgärd inom psykiatrin. Per Ramhorn (SD)
mot · H7023511 · 2020-03-23 00:00:00 — med anledning av redog. 2019/20:ER1 svenska delegations redogörelse om verksamheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om deltagande i arbete och tillkännager detta för regeringen. 2019 var året då ledamöter, företrädare för den ryska duman som röstat för den olagliga och fortfarande pågående annekteringen av , åter välkomnades in i . återfick då den rösträtt de blev av med i efterspelet av . Detta efter att bl.a. en socialdemokratisk riksdagsledamot tillika en del av svenska delegation, röstat för. Ett beslut och ställningstagande som i praktiken innebär att sanktionerna mot efter hävs. hade röstat för att ändra gällande regler i . Man har släppt in i värmen. Det är viktigt att och enskilda riksdagsledamöter, inte minst de som tillhör regeringspartierna, nu håller ut och står fast vid tidigare sanktionsåtgärder. ändrade genom den illegala ockupationen av normalläget för relationen och samarbetet med länder, och det har i sak inte förändrats. Ändå släpptes åter in i arbete och gavs rösträtt igen. Vi ser att de nu genom sitt agerande i försöker skapa legitimitet för sitt agerande och för att kunna fortsätta strunta i de beslut som fattas i och i andra internationella institutioner. som land och svenska delegation bör samlat arbeta för att sanktionerna mot återupptas inom ramen för arbete. Om det inte sker, finns det stor risk att organisationen underminerar sitt eget värde .
mot · H7023515 · 2020-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:102 Sekretess till skydd för enskilda som lämnat stödförklaringar enligt EU:s nya förordning om det europeiska medborgarinitiativet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den befintliga sekretessregeln och tillkännager detta för regeringen. aktuell proposition berör en författningsteknisk lagändring som syftar till att bibehålla sekretessen för uppgifter om personliga förhållanden såsom namn och personnummer, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör lider men, för enskilda som lämnat stödförklaring för ett europeiskt medborgarinitiativ enligt den nya EU-förordning som ersätter förordning 211/2011 om medborgarinitiativet. motsatte sig denna sekretessbestämmelse redan vid den förra riksdagsbehandlingen och anförde då att det allmänna som huvudregel bör vara synnerligen restriktiv med att införa sekretessbestämmelser på områden där det inte redan finns och att det allmännas intresse av insyn i fråga om vilka som kan tänkas stå bakom ett medborgarinitiativ är stort. Vidare lyfte fram att det finns ett berättigat intresse av att veta om ett visst initiativ stöds enbart eller företrädesvis av personer ur en viss socioekonomisk grupp eller från ett visst avgränsat geografiskt område och att kunna göra en bredare bild av hur anslutningen till ett visst medborgarinitiativ är representerad geografiskt och ekonomiskt. Vidare kan det finnas intresse av att känna till vilka som stöder ett medborgarinitiativ på individnivå, såsom religiösa, fackliga eller politiska företrädare eller företrädare för näringslivet. Därutöver noterade att de kommunala instituten folkinitiativ och medborgarförslag inte omfattas av någon särskild sekretessregel och att några tydliga indikationer på att enskilda avstår från att stödja ett folkinitiativ eller medborgarförslag på grund av detta inte finns. Dessa argument gör sig alltjämt gällande. Vi ser därför ingen anledning att införa en särskild regel om sekretess för stödförklaringar i enlighet med den nya förordningen om medborgarinitiativ. Propositionen bör därför avslås. bör även tillkännage som sin mening att regeringen därtill ska återkomma till med ett förslag på att avskaffa redan befintlig sekretessregel. Per (SD)
mot · H7023517 · 2020-03-25 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:93 om statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i uppdrag att utarbeta en strategi för sanering efter en kärnteknisk olycka och tillkännager detta för regeringen. har i rapporten det värsta skulle hända – statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor (RiR 2019:30) granskat hur regeringen och ansvariga myndigheter arbetar med säkerheten gällande den kärntekniska verksamheten i . I rapporten framkommer att säkerhetsarbetet till stora delar bedrivs på ett ändamålsenligt sätt men att det inom ett antal områden finns brister. bedömer på grund av det att statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor inte är helt tillfredsställande. lämnar i sin rapport bl.a. en rekommendation till regeringen om att den bör ge ”MSB i uppdrag att i samverkan med övriga berörda aktörer utarbeta en nationell strategi för sanering efter en kärnteknisk olycka”. Regeringens svar på rekommendationen är att den bedömer att det kan behövas en mer utvecklad strategi för sanering som kan utgöra ett stöd till aktörerna på en strategisk nivå. För är säkerheten i denna typ av verksamhet alltid högsta prioritet då en kärnteknisk olycka eller ett attentat mot en kärnteknisk anläggning, med utsläpp av radioaktiva ämnen som följd, skulle få mycket allvarliga konsekvenser för människors liv och hälsa. För att vi effektivt ska kunna förbereda oss för samt hantera såväl de kortsiktiga som de långsiktiga konsekvenserna av ett radioaktivt utsläpp behöver därför en nationell strategi tas fram. anser att regeringens svar i skrivelse 2019/20:93 om att endast överväga att ge MSB detta uppdrag är undermåligt. föreslår därför att regeringen ger MSB i uppdrag att utarbeta en sådan strategi.
mot · H7023522 · 2020-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:110 Operativt militärt stöd mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen på begäran av bör få sätta in svenska väpnade styrkor för att i enlighet med internationell rätt stödja med att hindra kränkningar av finskt territorium och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en möjlighet att besluta att en finsk militär styrka som lämnar operativt militärt stöd till ska ha befogenhet att fatta beslut om undanförsel eller förstöring enligt lagen om undanförsel och förstöring och tillkännager detta för regeringen. har länge förespråkat ett defensivt försvarsförbund med . och möter samma säkerhetspolitiska utmaningar med hänsyn till ländernas gemensamma geografiska läge. och har därutöver starka kulturella och politiska band och en lång gemensam historia. Genom ett försvarsförbund höjs tröskeleffekten och nya strategiska djup skapas, vilket stärker ländernas försvarsförmåga. Ett försvarsförbund med ska inte ha som uttalat syfte ett försvar mot en utpekad part, utan syftar till att befria de båda länderna från eventuella yttre politiska och militära påtryckningar. Som ett led i att bygga detta försvarsförbund välkomnar SD regeringens förslag om operativt militärt stöd mellan och . SD anser att bör bemyndiga regeringen att, under förutsättning att det främjar säkerhet eller försvar, även fatta beslut om svenskt stöd med väpnade styrkor för att bistå med att möta ett väpnat angrepp. Visserligen föreligger en risk, som regeringens proposition mycket riktigt påpekar, att kan komma att anses som part i konflikten och att därmed hamnar i krig, men att fatta ett snabbt beslut om att understödja vårt broderfolk i öst kan vara avgörande för och bör därför kunna fattas av regeringen. Vidare anför regeringen att i det fall befinner sig i krig, t.ex. med anledning av ett väpnat angrepp mot , behövs de svenska styrkorna för försvaret av och det torde som utgångspunkt inte vara aktuellt att i en sådan situation avdela svenska väpnade styrkor för att hindra territoriella kränkningar av . Av denna anledning anser regeringen att ett sådant beslut under alla förhållanden först bör godkännas av . SD delar inte denna hållning. Det kan mycket väl ligga i svenskt försvarsintresse att snabbt kunna sätta in svenska väpnade styrkor på finskt territorium som en viktig del för försvaret av . Därför bör inte beslutsprocessen om en sådan insats göras onödigt lång och byråkratisk genom att kräva ett riksdagsbeslut. I händelse av ett väpnat angrepp mot är det inte osannolikt att finska militära styrkor som är på plats i kan komma att hamna i situationer där olika typer av anläggningar snabbt kan behöva förstöras, som svenska väpnade styrkor inte är på plats eller går att nå. anser därför, till skillnad från regeringen, att det bör införas en möjlighet att besluta att finsk militär styrka, som lämnar operativt militärt stöd, ska ha befogenhet att fatta beslut om undanförsel eller förstöring.
mot · H7023528 · 2020-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:94 Höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad avslår regeringens proposition 2019/20:94 Höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. I propositionen föreslås att systemet med uppskov med beskattning av kapitalvinster vid avyttring av privatbostad ändras på så sätt att taket för uppskovsbelopp höjs från till för avyttringar som görs efter . Regeringen motiverar förslaget med att det ska öka rörligheten på bostadsmarknaden. avstyrker förslaget med motiveringen att det inte är tillräckligt väl belagt att rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden ökar i sådan utsträckning att det motiverar avsteg från principen om beskattning i nära anslutning till inkomstens förvärvande. delar denna synpunkt och kan konstatera att förslaget också ökar den ekonomiska ojämlikheten. Nästan hela inkomstförstärkningen går till individer i den översta inkomstdecilen. bör avslå regeringens proposition 2019/20:94 Höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. Detta bör besluta. Ciczie Weidby (V)
mot · H7023529 · 2020-03-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att besluta att lagstiftningen om prioriteringsbestämmelserna ska träda i kraft och tillkännager detta för regeringen. Ekonomiska kriser går sällan att förutse. Vi vet inte hur länge den som orsakats av coronapandemin kommer att pågå. Men det är troligt att många människor kommer att behöva omskola sig när krisen är över, och vi kan redan se konsekvenserna inom många sektorer. För många människor har vuxenutbildningen inneburit en andra chans när tidigare skolformer har misslyckats. För andra har den inneburit en chans till yrkesväxling. är särskilda insatser inom både vuxenutbildningen och arbetsmarknadspolitiken nödvändiga för att förbättra möjligheten till utbildning och för att underlätta den framtida kompetensförsörjningen. Det är positivt att regeringen nu föreslår en lagändring som gör att det är de som har störst behov av utbildning som prioriteras vid antagning. Utifrån rådande läge kan vi inte vänta på att den lagstiftningen träder i kraft. Därför bör besluta att lagstiftningen rörande prioriteringsbestämmelserna ska träda i kraft . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För är det viktigt att alla människor har rätt till flera chanser och likvärdiga möjligheter till utbildning. Inköpen av kurslitteratur är en stor ekonomisk börda för många studerande. vet vi att många studerande har svårt att få ekonomin med studiemedel som huvudsaklig inkomst att gå ihop. Att den som studerar måste köpa sin egen kurslitteratur kan ses som ett avsteg från principen om avgiftsfrihet för utbildningen. För den som läser samma utbildning under tonåren kostar det ingenting. kan det ibland också vara problem att få tag på vissa böcker när de säljer slut i bokhandeln. Biblioteken köper förstås inte heller in tillräckligt många exemplar av varje bok för att de ska räcka till alla. Om huvudmännen köper in böcker underlättar det även för lärarnas planering eftersom de då vet vilken bok de kommer att arbeta med i stället för att behöva anpassa sig efter bokförlagen. Regeringen bör utreda om det kan ställas krav på att all utbildning som omfattas av skollagen ska tillhandahålla kurslitteratur kostnadsfritt. Den här frågan faller inte inom ramen för det här ärendet, men avser att återkomma i frågan i annat sammanhang. Nooshi Dadgostar (V) Momodou (V)
mot · H7023530 · 2020-03-30 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:90 Nordiskt samarbete 2019 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med Arktisstrategin som en skrivelse till och tillkännager detta för regeringen. Arktisstrategin som en skrivelse är en unik del av vår planet. Delar av har varit täckta av is , vilket har lett till att ett alldeles särskilt, men också känsligt, natur- och djurliv har utvecklats. är hoten mot allvarligare än . På få andra ställen på jordklotet har klimatförändringen varit så omfattande och fått så dramatiska konsekvenser för både växtliv, djur och människor. I klimatförändringens spår uppstår nya utmaningar. När isen smälter möjliggörs utvinning av de naturresurser som finns i , och nya transportleder öppnas upp genom Nordost- och . Det innebär både nya hot mot miljön och ökad risk för säkerhetspolitiska spänningar i regionen. Delar av ligger i , och är att betrakta som vårt lands absoluta närområde. Klimatförändring, miljöhot och säkerhetspolitiska konflikter i kommer därför att ha direkt påverkan på vårt land. Precis som regeringen konstaterar i sin skrivelse så är en viktig komponent i samarbetet mellan de nordiska länderna. Försvarsberedningen beskriver i sina båda rapporter Motståndskraft (Ds 2017:66) och Värnkraft (Ds 2019:8) hur olika intressen i står mot varandra och hur ”svenskt strategiskt tänkande i alltför liten utsträckning beaktat den säkerhetspolitiska och militära utvecklingen i och hur det kan påverka .” Trots att stora delar av inte ligger inom något lands territorialgränser gör ett flertal länder anspråk på delar av området. Det upptrissade säkerhetspolitiska läget mellan och riskerar att få förödande konsekvenser. Att allt fler länder blickar mot måste däremot inte betyda en ökad risk för konflikter. Det finns goda exempel i regionen på hur säkerhetspolitiska spänningar kan minskas genom ömsesidigt samarbete. Den naturliga lösningen borde vara nedrustning, ökat samarbete och utbyte. menar att det är av yttersta vikt att vidhålla ett nära samarbete mellan samtliga länder som ingår i närområde, inkluderat. Sådana samarbeten sker t.ex. genom , och Östersjöstaternas råd. Det är därför positivt att regeringen har aviserat att en förnyad svensk Arktisstrategi ska presenteras . Eftersom mycket har hänt sedan den förra strategin antogs 2011 och sedan uppdaterades 2016 är det välkommet med nya skrivningar. Frågan om framtid är synnerligen angelägen. Det vore därför lämpligt att strategin blir en skrivelse till . Utrikesminister ger i svaret på en skriftlig fråga ställd av (En ny svensk Arktisstrategi 2019/20:1014) intrycket av att det inte är någonting som regeringen har planerat. Det vore olyckligt. Regeringen bör återkomma med Arktisstrategin som en skrivelse till . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.
mot · H7023534 · 2020-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:86 Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i avslår regeringens förslag. I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande t.o.m. för att på malisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och att styrkan även ska kunna verka på territorium inom ramen för deltagandet i insatsen, förutsatt att en inbjudan från finns. Den totala styrkan beräknas under normala omständligheter bestå av högst 150 personer. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas med högst 100 personer. Det svenska förbandet ska framför allt kunna understödja, undsätta och förstärka pågående insatser inom Task Force Takuba. Det svenska bidraget ska också kunna bidra till att genomföra Task Force Takubas mandat i övrigt inom befintliga resurser och förmågor. Det är givetvis så, precis som regeringen anför, att ett svenskt bidrag till Task Force Takuba skulle bidra till att bygga förmåga hos svenska nationella förband och staber genom att ge den personal som ingår erfarenheter av att tjänstgöra i en internationell kontext. Vidare är det riktigt att genom arbetet i en multinationell insats främjas interoperabilitet och förståelse för metoder, procedurer och arbetssätt. Det säkerhetspolitiska läget i vårt eget närområde är dock det sämsta sedan dagar. anser därför att behöver fokusera på uppbyggnad av såväl det militära som det civila försvaret, på vår egen försvarsförmåga och på utbildning av nya officerare framför deltagandet i internationella insatser som den i . Det har även på många håll inom Försvarsmakten efterfrågats ett andrum från internationella insatser för att kunna fokusera på det nationella försvaret. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst och 2021 till högst . SD anser att dessa pengar i stället bör användas för uppbyggnad av det nationella försvaret. Av denna anledning avstyrker SD regeringens proposition om att medge att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande t.o.m. för att på malisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i .
mot · H7023535 · 2020-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:94 Höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en modell där uppskovstaket tas bort på reavinstskatten om man köper ny bostad, som betalningen av uppskovsränta ska kunna skjutas , och tillkännager detta för regeringen. De så kallade flyttskatterna leder tillsammans med de utökade amorteringskraven till att många drar sig för att byta bostad. Äldre stannar kvar i för stora hus, barnfamiljer bor trångt och studenter tvingas välja bort studieorter. Dessa låsningar på bostadsmarknaden leder till negativa konsekvenser för hela samhället. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden och därigenom relativt snabbt frigöra ett stort antal bostäder krävs det förändringar av reglerna kring flyttskatter. Förslaget i regeringens proposition 2019/20:94 innebär att taket för uppskov med kapitalvinster vid avyttring av privatbostad höjs till . Det syftar till att öka rörligheten på bostadsmarknaden, och även om vi kristdemokrater ser att det kan ha en viss positiv effekt anser vi att det är långt ifrån tillräckligt. Vår bild är att det inte är storleken på skatterna som är det huvudsakliga problemet, utan tidpunkten när de tas ut. Uppskovsbegränsningen gör att man kanske behöver skatta av ett stort belopp när man flyttar och köper ett nytt boende, vilket också kan höja månadskostnaden. Det upplevs som problematiskt att behöva betala skatten där och då och inte kunna skjuta in hela beloppet i den nya bostaden. Därtill blir räntan på uppskovet en kostnad som man inte har om man bor kvar i stället för att flytta. Allt detta bidrar till att personer inte flyttar från boenden som egentligen inte passar. För att komma till rätta med detta problem menar vi att det bör genomföras en för staten kostnadsneutral reform som bygger på följande: Taket för uppskov gällande reavinstskatten tas bort om man köper ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. På så sätt tvingas inte vinsten vid försäljningen fram till beskattning, vilket innebär att en stor del av den bristande rörligheten som orsakas av skatter vid flytt kan elimineras. I stället betalas såväl reavinstskatt som uppskovsränta när personen inte längre gör något uppskov. Det sker exempelvis när personen flyttar till hyresrätt, till särskilt boende eller om personen avlider. Förslaget innebär uteblivna skatteintäkter i form av uppskjuten uppskovsränta och större del av reavinstskatten jämfört med dagens regelverk. Staten kompenseras genom en höjning av räntan för uppskovet motsvarande statens kreditkostnad. Modellen behöver utredas. Men givet den bristande rörligheten och de svårigheter som framför allt äldre hushåll upplever bör åtgärder för att öka rörligheten på bostadsmarknaden påskyndas.