mot · H8023128 · 2020-10-06 00:00:00 — Bortsett från rättsväsendets kostnader tvingas företag stå för kostnader på tiotals miljarder för att hantera rena säkerhetsproblem – kostnader som måste bäras av ägare, försäkringsbolag, kunder och arbetstagare. [16] Den negativa utvecklingen är intimt förknippad med misslyckade migrations- och integrationspolitik och bristande gränskontroll – i kombination med att rättsväsendets resurser och befogenheter inte håller jämna steg med behoven. Den långsiktiga lösningen ligger i en kombination av utbildning, socialpolitik, nationell sammanhållning och inte minst en verklighetsförankrad migrationspolitik. Den kortsiktiga men mycket angelägna lösningen är dock att tillföra de brottsbekämpande myndigheterna erforderliga resurser. Det är en ren prioriteringsfråga som dessutom ligger direkt på staten och statliga myndigheter. 8.1 Mer resurser till brottsbekämpning förslag: Anslagen till , och ska höjas. har en iögonenfallande låg polistäthet på ungefär 200 poliser per 100 000 invånare, att jämföra med EU-snittet på 350 poliser per 100 000 invånare. Just nu föreligger ett odiskutabelt behov av betydligt fler poliser ute i verkligheten, vilket i realiteten endast kan uppnås genom att mer resurser tillförs . Det ligger utanför politikens område att i detalj reglera löner eller det exakta antalet poliser, men den resursförstärkning som föreslår bör innebära betydande lönepåslag för poliser i yttre tjänst. Det är i sin tur en förutsättning för att kunna anställa fler poliser. Flera tusen personer med polisutbildning arbetar i andra branscher och ett lönepåslag bör kunna locka tillbaka en andel av dessa. har hundratals européer fallit offer för terrorattacker och har inte varit förskonat. Oavsett förövarnas politiska åskådning är enskilda terrordåd svåra, ibland omöjliga, att förutse. Förekomsten av återvändande fanatiker från Islamiska staten måste emellertid betraktas som en särskild risk. Det är också mycket allvarligt att vissa områden i de facto har utgjort en rekryteringsbas för Islamiska staten, vilket innebär att indirekt utgör en säkerhetsrisk för andra länder. Arbetet mot terrorism och bevakningen av radikala, våldsbenägna miljöer måste alltså prioriteras. är redan hårt belastad av nuvarande ärendehantering. En satsning på fler poliser kan medföra att antalet ärenden ökar ytterligare, vilket i sin tur ställer krav på hela rättsapparaten. målsättning är dessutom att handläggningstider i möjlig mån ska kortas ned och sammantaget måste rättsväsendets ekonomiska förutsättningar anpassas till denna höjda ambitionsnivå. anser därutöver att beredskapspolisen ska återinföras för att kunna sättas in vid extraordinära händelser och budgeterar för detta. Tabell 9 Satsningar på brottsbekämpning i förhållande till regeringens budget, miljarder kronor 8.2 En betald polisutbildning, på riktigt förslag: ska personer antagna till polisutbildningen erhålla en månadslön. Att tumma på antagningskraven är inte en lämplig åtgärd för att kunna utbilda fler poliser. I stället behöver yrkets attraktionskraft vad gäller lön och arbetsvillkor förbättras. Därtill finns det ett antal människor som jobbar inom andra yrken som har viljan och de fysiska förutsättningarna att bli polis, men som av exempelvis ekonomiska skäl inte har möjlighet att leva på studiemedel under . föreslår därför att de som är antagna på polisutbildningen erhåller en månadslön även . Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 1,50 miljarder . 8.3 Avlastning och understöd förslag: Administrativ personal ska anställas för att överta uppgifter som inte kräver polisiär kompetens. 5 000 ordningsvakter ska anställas för att stärka närvaron. Ett mål med förstärkningen av är att antalet poliser som arbetar i yttre tjänst ska öka. Utöver att göra det mer attraktivt att arbeta i yttre tjänst genom en riktad lönesatsning krävs det även att vissa av de administrativa uppgifter som polis utför, exempelvis skriva anmälningar, hantera gods, boka tider m.m., övertas av civil personal så att inte flaskhalsar uppstår i den administrativa delen av organisationen. Det finns även ett behov av att snabbt förstärka ordningsmaktens närvaro i vissa områden. För att underlätta detta föreslås att tilldelas medel för att anställa 5 000 ordningsvakter . kan sedan använda ordningsvakterna för att öka närvaron i områden som inte är av karaktären att beväpnad polis behöver närvara. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 8.4 Flaskhalsar ska byggas bort förslag: Anslagen till Domstolar och Kriminalvården ska höjas. För att undvika flaskhalsar till följd av satsningar på fler poliser, åklagare samt utökade möjligheter och verktyg för dessa att lagföra brottslingar krävs tillskott till Domstolar och Kriminalvården. Måltillströmningen i Domstolar har ökat med längre väntetider som följd. Får inte myndigheten tillskott är risken att väntetiderna ökar ytterligare samt att utbildningsplatserna för nya domare minskar. Anstalts- och häktesplatser har varit överbelagda och aktuella straffskärpningar kommer att förvärra situationen. Enligt beräkningar framgår att det under kommande budgetperiod saknas över 100 platser i häkten och 712 till 1 109 platser i anstalt. Platsbristen i anstalter förutses inte åtgärdas på ett fullgott vis som myndigheten prognostiserar, fram till åtminstone 2029. Då byggnation av nya anstalter och häkten är en långsam process – det tar 5–från beslut till färdigställd anstalt – krävs åtgärder både på kort sikt i form av temporära lösningar och på lång sikt. I syfte att tillgodose behovet av kapacitet i ett kort perspektiv föreslås ökade resurser för att Kriminalvården ska kunna hyra anstaltsplatser utomlands samt för att öka utbyggnaden av temporära anstaltsplatser. Denna satsning kompletteras med en större satsning för att tidigarelägga planerad utbyggnad av antalet häktes- och anstaltsplatser. Tabell 10 Satsningar på Domstolar och Kriminalvården i förhållande till regeringens budget, miljarder kronor 8.5 Ett riktigt brottsofferperspektiv förslag: En statlig skadeståndsgaranti ska införas. Att brottsoffer först måste försöka driva in utdömda skadestånd av gärningsmän via Kronofogden och sedan vända sig till försäkringsbolag innan de kan vända sig till och ansöka om brottsskadeersättning är inte en tillfredsställande ordning. Det riskerar att skapa obehag hos offret, kanske till den grad att skadeståndet inte drivs in. För skadestånd på grund av brottmål bör brottsoffret därför aldrig själv tvingas kräva in detta av gärningspersonen. I stället bör en statlig skadeståndsgaranti införas, där staten betalar ut skadestånd till brottsoffer och därefter kräver hela summan, motsvarande det utbetalda skadeståndsbeloppet, av gärningsmannen. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. Ingen ifrågasätter att bränsle ska beskattas och att vägtrafiken ska bidra med intäkter till statens kassa, inte minst för att infrastrukturen måste finansieras. I den svenska debatten har dock en ofullkomlig diskussion uppstått, där i synnerhet bil- och flygtransporter utmålas som skadliga för miljön och samhället. Transporter ger definitivt upphov till koldioxidutsläpp, men diskussionen har fått besynnerliga proportioner. Man kan misstänka att miljödebatten ses som en ursäkt att utkräva allt högre skatter från landets bilister och flygresenärer, pengar som sedan förs över till annat som politikerna vill prioritera. har en annan linje. Samtliga transportslag, inklusive bil och flyg, är viktiga för att samhället ska fungera. Att ensidigt beskatta vissa trafikslag slår onödigt hårt mot strävsamma människor i alla samhällsskikt, inte minst på landsbygden. En politik för sänkt pris på bensin och diesel gynnar för det första en stor andel svenskar utanför stadskärnorna, som är beroende av bilen i sin vardag. Buss och tåg är också viktiga transportmedel och ska inte nedprioriteras, men förordar en transportvänlig politik för både stad och landsbygd. Figur 11 Försäljningspris vid pump av bensin i , kronor per liter Källa: och . Förvisso kan många transporter ställas om till exempelvis el- och vätgasdrift. Denna övergång ska dock genomföras i harmoni med vad som är tekniskt, ekonomiskt och även miljömässigt rimligt. Att alltför snabbt driva fram en extremt stor efterfrågan på exempelvis batterier kan få oönskade miljöeffekter i de områden där råvarorna bryts. Framförallt ska inte svensk landsbygd offras till förmån för orealistiska koldioxidmål, som inte ens om de nåddes skulle åstadkomma någon mätbar global effekt. Därför står inte bakom det så kallade 2030-målet, som är orealistiskt och riskerar att stimulera till åtgärder som är suboptimala ur både miljömässig och ekonomisk synvinkel. 9.1 Sänkt skatt på bensin och diesel förslag: Hela indexuppräkningen på bensin- och dieselskatten ska avskaffas. Den nuvarande regeringen ökar bensinpriset genom en indexering, baserad enbart på konsumentprisindex, KPI, och en överindexering på KPI plus . Den sammantagna effekten av detta, även om man delvis kompenserar med en mindre skattesänkning just detta år, är att bensin- och dieselpriser byggs upp till skyhöga nivåer. Detta drabbar givetvis dem som har långt att pendla till jobbet och dem som bor utanför tätort utan rimliga kollektiva transportsätt. Effekten är mest kännbar för socioekonomiskt svagare grupper, vilket betyder att regeringen har gjort bilen till en klassfråga. inser att stora delar av befolkningen är beroende av bilen samt att det måste finnas möjligheter att fortsatt använda bilen och motsätter sig därför varje höjning av skatten på bensin och diesel . Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. 9.2 Nej till miljöskadlig biodiesel förslag: Reduktionsplikten ska sänkas till för diesel och för bensin. Beskattningen av MK3 och MK1 ska likställas. Alla kvarvarande skattelättnader på biodrivmedel ska avskaffas. Svenska regeringar, både Alliansen och det rödgröna blocket, för en politik som går ut på en gradvis ökande inblandning av biodrivmedel i bränslemixen. Detta kan närmast tjäna som typexempel på en politik som möjligen kan se bra ut på pappret och som tillfredsställer politiska mål, men som i verkligheten i bästa fall är ineffektiv och i värsta fall kontraproduktiv. Den är dessutom kostsam för konsumenter och skattebetalare. I denna diskussion bör man ha i åtanke att det finns drivmedel baserade på avfall och restprodukter, som har en acceptabel miljöprestanda, medan drivmedel baserade på jordbruksråvaror i ett större perspektiv snarare bidrar till högre nettoutsläpp av växthusgaser. Detta gäller i synnerhet om man tar hänsyn till så kallad förändrad markanvändning, en slutsats som stöds av forskare vid och . förespråkar en lägre reduktionsplikt, för diesel och för bensin, jämfört med regeringens för diesel och för bensin. Detta banar väg för ett starkare miljöfokus med högre krav, så att man kan fortsätta att använda inhemskt producerade biodrivmedel med hög miljöprestanda, medan miljömässigt sämre importerade alternativ kan exkluderas från den svenska drivmedelsmarknaden. slopas samtliga skattenedsättningar för biodrivmedel och beskattningen för diesel miljöklass 1 och diesel miljöklass 3 likställs, vilket är budgetförstärkande åtgärder. Det är svårt att exakt uppskatta effekten på drivmedelspriset vid pump av en reformerad reduktionsplikt, i synnerhet om man tar hänsyn till marknadseffekter. Men givet den uppenbart fördyrande effekten av inblandning, som krävs , skulle förslag kunna sänka priset med ytterligare upp till en krona per liter. Förslaget beräknas öka statens skatteintäkter med 2021. förslag: Milersättningen ska höjas från per mil till per mil. Skattefri milersättning för privat bil i tjänsten ligger på per mil. Denna ersättning avser att täcka kostnader för bensin och andra drivmedel, slitage, underhåll och service. Ersättningen har legat på denna nivå , då den ökade med . Inflationen har urholkat beloppet med . Dessutom har skatten på drivmedel ökat betydligt, vilket sammantaget innebär att milersättningen har urholkats . Löntagare med stora avstånd till arbetsplatsen bör nu kompenseras för detta genom en avvägd höjning av milersättningen. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 9.4 Nej till försämrat reseavdrag förslag: Nej till föreslagna förändringar av befintligt reseavdrag. föreslås att befintligt regelverk för reseavdrag ska försämras. Enligt förslag som presenterats av den så kallade reseavdragskommittén kan omkring 150 000–200 000 bilpendlare förlora sina avdrag. motsätter sig varje försämring av reseavdraget, som medför fördyringar för personer boende utanför tätorter med långa resor till arbetsplatsen. 9.5 Avskaffad bonus–malus förslag: Bonus–malus-systemet för personbilar ska avskaffas. Bonus/malus innebär i korthet att tyngre fordon beläggs med högre skatt, pengar som sedan subventionerar inköp av exklusiva miljöbilar. Inverkan på koldioxidutsläpp är begränsad och det bör framhållas att elektrifieringen av bilflottan fortgår även utan subventioner. I realiteten innebär bonus–malus att pengar överförs från familjer, ofta på landsbygden, som behöver något större fordon, till höginkomsttagare i tätort. Problemet är att skattehöjningen för många bilägare blir högst kännbar. Det handlar om , beroende på bilmodell. Bonus/malus ska ses i en större kontext, där regeringen konsekvent lägger allt större pålagor på bilister i glesbygd. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. 9.6 Satsningar på infrastruktur förslag: Ett stimulanspaket för infrastruktur ska införas. strategi för en heltäckande infrastruktur omfattar samtliga trafikslag. Tyvärr har infrastrukturen i använts som budgetregulator och behoven av underhåll och nya satsningar är betydande. Som första parti i markerade att denna situation inte motiverar en extremt dyr satsning på snabbjärnvägar, ett olönsamt prestigeprojekt som saknar underlag i form av resenärer och som riskerar att tränga undan nödvändigt underhåll på de befintliga väg- och järnvägsnäten. Järnvägsunderhållet i har varit underfinansierat. kostnader för egen administration har ökat då antalet anställda kraftigt ökat. Dessutom utgörs en alltför stor del av arbetet av akuta åtgärder i stället för förebyggande underhåll, mycket på grund av att infrastrukturen använts som en budgetregulator. Det finns även ett flertal prioriterade sträckningar som behöver byggas eller utökas till dubbelspår eller fyrspår. Det finns även en av att öka hastigheten /h på flera sträckor samt möjliggöra längre och tyngre godståg så att större mängder gods kan flyttas över från väg till järnväg, särskilt för den tunga basindustrin. I takt med att trafiken ökar så ökar också behovet av ny eller utbyggd infrastruktur. Listan över projekt för att utveckla vägnätet är lång och anslagen har varit för låga. har medel saknats till att underhålla det statliga vägnätet. I synnerhet de mindre vägarna har drabbats av bristande underhåll. Om underhåll brister kan detta leda till skenande kostnader om själva vägkroppen skadas. Med de medel som regeringen anslår kommer vi att få se en fortsatt negativ utveckling av vägunderhållet. Likt det statliga järnvägsnätet har även vägnätet en underhållsskuld som behöver täckas. satsar därför för kraftiga förstärkningar inom området. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 9.7 Coronastöd till kollektivtrafiken förslag: Regionerna ska tillföras resurser för att täcka upp coronarelaterade kostnader i kollektivtrafiken. Under den pågående coronapandemin beräknar de olika kollektivtrafikbolagen att de kommer att gå med ett gigantiskt underskott på runt 9 miljarder och bedömer att det även kommer att saknas många miljarder för att upprätthålla kollektivtrafiken på en hållbar nivå. finns det från samtliga partier en önskan om att upprätthålla befintlig trafik och på ett sådant sätt att vi kan minska smittspridningen i samhället. gör bedömningen att regeringens stödåtgärder för att kompensera kollektivtrafiken är otillräckliga och anslår därför ytterligare medel till regionerna. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 6,00 miljarder . förslag: Trängselskatten ska pausas . Under pandemin har det varit ett högt tryck på kollektivtrafiken. Att skydda medborgare från att sitta på överfulla bussar och tunnelbanor för att ta sig till jobbet, genom att möjliggöra för fler resvägar är värdefullt, både för resenärerna och för all personal som jobbar inom kollektivtrafiken. För att öka incitamenten att välja ett annat färdmedel föreslår att trängselskatten pausas . Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. förslag: Flygskatten ska avskaffas. är ett stort och avlångt land. Vi är beroende av flygtrafiken när det kommer till privata resor och för att möta näringslivets behov av kommunikationer, men även för att upprätthålla samhällsnödvändiga transporter såsom brandflyg, ambulansflyg, polis och försvar. Att det finns flygplatser utspritt över landet är av vikt för tillväxt, för vår säkerhet och för vårt välbefinnande. Under coronapandemin har branschen drabbats hårt, vilket bland annat har resulterat i att staten behövt delta i en rekapitalisering av och – en nödvändig åtgärd. Den svenska flygindustrin behöver dock förutsättningar för att överleva och utvecklas på lång sikt, vilket försvåras av regeringens otydliga hållning och tvära kast om framtidens flyg. För att detta ska kunna uppnås i en bransch som kännetecknas av långsiktiga och kostsamma investeringar måste det råda absolut klarhet om att svensk flygindustri ska konkurrera på marknadsmässiga villkor. Av denna anledning anser att flygskatten ska avskaffas. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. Situationen för många svenska pensionärer är alarmerande. Problemet är akut i och med att över 300 000 pensionärer redan lever under fattigdomsgränsen i . Statistiken rymmer både vad som måste beskrivas som social misär och ett mellanskikt, som av hårt arbete riskerar oskäligt låg levnadsstandard. föreligger ett i högsta grad långsiktigt problem, eftersom hela pensionssystemet är underfinansierat och inte anpassat till den demografiska utvecklingen. Sålunda påkallar pensionsproblemet både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. 10.1 Högre pensionsavsättningar i stället för högre pensionsålder förslag: Möjligheten att höja pensionsavsättningarna inom arbetsgivaravgiften, som den allmänna löneavgiften sänks i motsvarande mån för att bibehålla kostnadsneutralitet för företagarna, så att pensionsåldern kan återgå till tidigare nivå, ska utredas. Regeringen har drivit igenom en proposition med innebörden att en ny generell riktålder för pension införs, som sedan successivt trappas upp. Förvisso finns det en logik i att man kan jobba längre upp i åldrarna i takt med att medellivslängden ökar. Dock bör detta åstadkommas genom en betydligt högre grad av flexibilitet och med riktade incitament, snarare än med tvång. Det regeringens proposition inte tar hänsyn till är att det inte finns en enda gemensam pensionsålder som lämpar sig för alla individer och i alla yrkesgrupper. Den som är utsliten efter ett långt och krävande yrkesliv ska inte tvingas att jobba längre mot sin vilja, medan de som känner sig kapabla ska erbjudas incitament att stanna kvar på arbetsmarknaden. Ålderspensionssystemet är inte långsiktigt finansiellt hållbart i den meningen att medborgarna inte får en tillräckligt hög pension, mätt som andel av slutlönen. Exempelvis får en genomsnittlig 80-talist (född ) som träder in på arbetsmarknaden och arbetar fram till 67 med en slutlön på (i nuvarande penningvärde) en inkomstpension på enbart . Det motsvarar , vilket är långt ifrån målbilden om av slutlönen. Genom att växla mellan lägre allmän löneavgift och högre pensionsavsättningar inom arbetsgivaravgifterna, på så sätt att företagarna inte drabbas av högre skatter, kommer samma person få en lika hög eller högre pension utan att den generella pensionsåldern behöver höjas. 10.2 Nej till återinförd pensionärsskatt förslag: Skatteskillnaden mellan inkomstslagen tjänst och pension ska likställas. har sedan riksdagsinträdet pläderat för ett slopande av skatteskillnaden mellan tjänst och pension. I samband med budgetpropositionen så avskaffar man pensionärsskatten å ena sidan som man inför en ny pensionärsskatt å andra sidan. är överlag positiva till inkomstskattelättnader men vi villkorar vårt stöd till en sådan reform med att den bland annat, utöver löntagarna, även ska omfatta pensionärerna. förslag är därmed att regeringens åtgärd om tillfälliga skattelättnader på inkomster som inte omfattar pensionärer ska stoppas. Förslaget beräknas öka statens skatteintäkter med 2021. 10.3 Höjt grundskydd för pensionärer förslag: Garantipensionen ska höjas med . Regeringen lämnade en proposition om höjt grundskydd för pensionärer, där såväl garantipension som bostadstillägg för äldre stärktes. Detta är ett steg i rätt riktning, även om det var otillräckligt. Exempelvis stärktes garantipensionen med bara . har tidigare föreslagit och budgeterat för en höjning av garantipensionen med . För att nå upp till denna ambition föreslås en höjning, utöver regeringens , på ytterligare . Nästan 700 000 äldre uppbar garantipension i någon form 2018. Den föreslagna åtgärden syftar dock inte enbart till att stärka socioekonomiskt svaga grupper bland äldre utan medför även en jämställdhetsreform; bland äldre kvinnor uppbär ungefär varannan garantipension medan motsvarande siffra för äldre män uppgår till mer . Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 10.4 Underlätta privat pensionssparande förslag: En allemanspension utan avdragsrätt vid insättningar, men med låg schablonbeskattning, där varje individ kan sätta av upp till ett prisbasbelopp per enskilt inkomstår med tidigast möjliga uttag ska införas. Regeringen begick ett misstag när man avskaffade möjligheten att spara privat till sin pension. Effekten blir att invånarna blir mer beroende av ett offentligt ålderspensionssystem, som inte klarar av att leverera tillräckligt höga pensioner. Det gamla systemet var förvisso bristfälligt, eftersom det i praktiken bara var lönsamt att pensionsspara för relativt välavlönade individer. förslag är ett system för privat pensionssparande, där man inte gör något skatteavdrag vid själva insättningarna och heller ingen drabbas av reavinstbeskattning när man säljer exempelvis fonder eller aktier, utan i stället betalar en väldigt låg schablonskatt. Förslaget är att denna schablonbeskattning uppgår till av föregående års statslåneränta, vilket är detsamma som för befintliga tjänstepensioner och hade bara uppgått till . 10.5 Sänkt skatt på investeringsparkonton och kapitalförsäkringar förslag: Schablonintäkten som underlag för avkastningsskatten på investeringssparkontot och kapitalförsäkringar ska sänkas från plus statslåneräntan till plus statslåneräntan. Skatten på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar ska återställas till nivån före regeringens senaste höjning av golvet från . Schablonintäkten baserat på tillgångar och insättningar på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar ska enligt förslag beräknas plus statslåneräntan, därefter beskattning av schablonintäkten med vanlig kapitalskatt. Många som sparar i investeringssparkonto uppger att man gör det som ett pensionssparande, vilket bör uppmuntras med förmånliga skattevillkor. Man kan befara att regeringen stegvis inför en sorts förmögenhetsskatt, vilket skulle medföra att kapital styrs bort från . Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. förslag: Rätten att tillgodoräkna sig år i hemlandet vad gäller garantipensionens nivå för den som har invandrat till ska avskaffas. Invandrare som beviljats uppehållstillstånd genom flyktingskäl eller övrigt skyddsbehov kan tillgodoräkna sig tid i hemlandet vid avgörande om garantipensionens storlek. anser att denna så kallade kvalificeringsregel ska avskaffas.