mot · H8021360 · 2020-10-02 00:00:00 — Systematiskt arbete mot antibiotikaresistens ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka internationellt för att stärka kampen mot antibiotikaresistens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ny nationell strategi mot antibiotikaresistens bör utarbetas skyndsamt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en svensk strategi mot antibiotikaresistens bör utvärderas systematiskt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska verka för att förskrivningen av antibiotika till människa måste minska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av forskning kombinerat med nya affärsmodeller för att öka läkemedelsindustrins incitament att utveckla ny antibiotika och tillkännager detta för regeringen. () har uttalat att utbredningen av resistenta bakterie-stammar är ett av de största hoten som finns mot hälsoläget i världen. En internationell samverkan för att motverka utvecklingen är därför mycket viktig, och undertecknade förväntar sig att regeringen kommer att bidra aktivt och vara pådrivare i detta arbete. Det är därför bra att har en strategi för vårt arbete mot antibiotikaresistens. Strategin gäller dock bara varför en ny strategi måste utarbetas skyndsamt. Det är också viktigt att den nya strategin kommer att utvärderas systematiskt under sin giltighetstid. Det är ett brukligt förfarande i allt framgångsrikt strategi- och förbättringsarbete men gjordes likväl inte av den rådande strategin. Undertecknade anser därför att regeringen redan nu bör utse en lämplig aktör som får uppdraget att svara för en systematisk utvärdering av nästkommande strategi. Då det gäller människors användning av antibiotika finns mycket att göra. För-skrivningen av antibiotika inom EU:s medlemsstater varierar till exempel stort. I är förskrivningen mycket restriktiv medan läkemedlet till och med kan köpas receptfritt i många europeiska länder. Detta är naturligtvis ohållbart om vi ska komma till rätta med de allvarliga problem som världen står inför. I det så kallade januariavtalet har man slagit fast att ska arbeta internationellt för att minska användningen av antibiotika i djurhållningen. Det är bra. Men mer måste också göras kopplat till folkhälsan och förskrivningen till människa. Inom EU har det dessutom redan fattats beslut för att begränsa förskrivningen av antibiotika till djur men att begränsa allmänhetens tillgång till läkemedlet är däremot inte hanterat. Här måste ligga på EU för att åstadkomma skärpningar, till exempel i form av krav på recept. Forskning är avgörande för medicinska genombrott. EU måste därför prioritera forskning på antibiotikaresistens och nya antibiotika inom ramen för unionens nya forskningsprogram Horizon Europe. har läkemedelsföretag som utvecklar nya antibiotika fått allt större problem med lönsamheten inom detta område och efterlyser därför incitament. Detta är något som den brittiska regeringen har hörsammat. Bland annat har de utlovat stimulansåtgärder så att läkemedelsindustrin ska anstränga sig mer för att utveckla nya antibiotika. De kommer därför att ersättas för värdet som ett nytt antibiotikapreparat har för samhället istället för per förpackning man säljer. Det är ett intressant beslut som även borde prövas i – inte minst med tanke på den stora betydelse som läkemedelsindustrin har för vår export. Med hänvisning till ovanstående bör ge regeringen i uppdrag att verka för att användningen av antibiotika globalt ska reduceras och regleras hårdare, att den svenska strategin mot antibiotikaresistens ska förnyas och utvärderas systematiskt samt att öka forskning i kombination med nya affärsmodeller för att öka läkemedelsindustrins incitament att utveckla ny antibiotika. Detta måtte ge regeringen tillkänna. Kopparklint (M)