ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022681 · 2020-10-05 00:00:00 — Bättre eftervård vid svåra förlossningsskador ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver införa nationella riktlinjer för förlossningsvården där det ska framgå att antalet centrum för riktigt svåra förlossningsskador behöver öka i antal och spridas geografiskt i landet samt inrätta en specialinriktad kompetenssatsning för att öka kompetensen hos fysioterapeuter kring obstetrik och tillkännager detta för regeringen. kom beskedet att kvinnokliniken i inte klarar av att ta emot fler egenremisser. Kvinnokliniken i är specialiserad på svåra förlossningsskador. Den typen av klinik finns endast i och i . Väntetiden för att få hjälp är med andra ord mycket lång. All vård ska ha ambitionen att vara jämlik, dvs. oavsett var du bor i ska du ha samma rätt och möjlighet till vård. Detta är tyvärr långt i från sant vad gäller eftervården vid svåra förlossningsskador. , en av de mest erfarna och erkända läkarna och forskarna i frågor om eftervård efter förlossningar, har bland annat i en tidningsintervju framhållit att det behövs ett bäckenbottencentrum i varje region för att kvinnor ska slippa långa resvägar och korta ned köerna. Uustal konstaterar också att det fortfarande finns för lite forskning om förlossningsskador generellt och om bäckenbottenskador och bristningar specifikt. Argumenten för att inrätta fler centrum bör naturligtvis ställas emot frågan om regionernas självbestämmanderätt. Det kan också finnas en fara med att inrätta alltför många centrum som kompetent personal saknas. Situationen som den ser ut med alltför långa köer och en icke adekvat vård för kvinnor måste dock väga tyngst. Fysioterapeuter är en yrkesgrupp som kan spela en större roll i eftervården för svåra förlossningsskador. Men då krävs en generell kompenshöjning i kombination med specialisering inom obstetrik
mot · H8022682 · 2020-10-05 00:00:00 — Bevara våldsmonopolet inom staten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starta en försöksverksamhet med kortare polisutbildningar liknande dagens väktare och tillkännager detta för regeringen. Trots att det utbildas alltfler poliser i räcker det inte till för det behov som finns av trygghet. Bristen på poliser har istället lett fram till rop på trygghetsvakter och användandet av privata väktarbolag. Det är en oroande utveckling. Det är staten som innehar våldsmonopol. Det är en av statens huvuduppgifter. Genom bristen på polisen och den ökade användningen av väktare från privata företag eroderas just det våldsmonopolet. Det har skett en reformering av polisutbildningen men det saknas fortfarande ett stort antal poliser. En del platser på polisutbildningen gapar tomma på grund av att för få sökande klarar av antagningsproven. Ett sätt för staten att bevara våldsmonopolet som det blir fler vägar in i polisyrket är att etablera en försöksverksamhet med kortare alternativa polisutbildningar som skulle kunna överlappa med dagens väktare. På det sättet behåller staten våldsmonopolet som det skapas flera alternativ inom polisyrket.
mot · H8022683 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera MSB och tillkännager detta för regeringen. Den senaste pandemin har visat på sårbarheten inom svensk beredskap. Det gäller både planering och implementering av insatser. Detta följer ett mönster som blivit allt tydligare inte minst vid de stora skogsbränderna 2018 och som eskalerat vid arbetet kring pandemin. Det finns en rad olika orsaker till detta. Några kan adresseras på kort sikt medan andra behöver mer långsiktiga insatser. På kort sikt kan det behövas höjd beredskap hos olika myndigheter. På behöver MSB reformeras och bli ansvariga för beredskapslagring. Det senare är en komponent som saknas helt . I processen att reformera MSB behöver man flytta den samordnande samverkanskomponenten till återinrättade civilbefälhavare som är placerade vid t.ex. länsstyrelserna.
mot · H8022684 · 2020-10-05 00:00:00 — Definiera det nationella intresset i relation till kommuner och regioner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vad det nationella intresset betyder i relation till kommuner och regioner och tillkännager detta för regeringen. har till exempel det kinesiska och ryska intresset blivit allt större för . Den så kallade icke-linjära hotbilden har ökat. De icke-linjära hoten handlar om säkerhetsstölder och säkerhetsintrång, otillbörliga påverkansoperationer, försök att styra den politiska processen. Det är framför allt två länder som den svenska säkerhetstjänsten varnar för, och . Det innebär även risker för så kallade hackerattacker mot kommunala och regionala verksamheter. Påverkansoperationer som syftar till att sprida desinformation om viktiga händelser eller skapa förvirring bland medborgare. Det finns även konkreta fall som visar på att utreda och definiera vad det nationella intresset betyder i relation till kommuner och regioner. har två uppmärksammade situationer i fråga om och hamnar visat på behovet av förtydligade i beslutsprocessen mellan kommuner och staten i frågor som rör det nationella intresset. fick erbjudande från ett kinesiskt företag om att bygga största hamn i . Länge var kommunen positivt inställda trots invändningar kring säkerhetsfrågor. I fråga om handlade det om rör som ska lagras i arbetet med den ryska gasledningen Nordstream 2. Rören har kallats ett hot mot rikets säkerhet och regeringen var länge emot att lagra de ryska rören i hamn. Till slut togs beslutet att rören ska lagras i i runt innan de ska bli den ryska gasledningen Nordstream 2 på . Under den så kallade svenska säkerhetspolitiska timeouten privatiserades flera hamnar. Det var länge oklart vilka beslutsbefogenheten som regeringen hade i fråga om hamn. I är det kommunala självstyret långtgående med djupa historiska rötter. Båda exemplen ovan visar dock på tillfällen när det kommunala prioriteringar kan stå i motsats till säkerhetspolitiska prioriteringar som rör det nationella intresset. Den försvars- och säkerhetspolitiska timeouten har också inneburit att det inte är klart definierat vad det svenska nationella intresset innebär, särskilt inte i relation till kommuner och regioner.
mot · H8022685 · 2020-10-05 00:00:00 — Minska otryggheten i offentliga rum ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med målet att ta fram förslag för hur en trygg stadsplanering ska se ut och tillkännager detta för regeringen. Att vara rädd påverkar ditt beteende och begränsar ditt livsutrymme. Det kan hända att du tänker en extra gång innan du går ut eller till och med undviker att gå ut. I stället för att ta den närmaste vägen hem går du en extra omväg för att undvika ett buskage, en gångtunnel eller ett oupplyst stråk. En av de platser som upplevs som mest otrygga är gångtunnlar. I en gångtunnel är känslan av instängdhet och att vara oskyddad påtaglig, flera uppmärksammande brott har också skett i anslutning till mörka gångtunnlar. Tunnlar började användas som trafikplaneringsredskap och hade sin höjdpunkt men sedan har de alltmer fasats ut. De gångtunnlar som en gång byggdes står dock i många fall kvar och sprider otrygghet och vissa fall direkt rädsla. Många kommuner har gjort stora insatser dels för att ljussätta gångtunnlar på sätt som gör att tryggheten ökar. Trots detta så fortsätter utsattheten för framför allt kvinnor i och i närheten av gångtunnlar. Byggandet av gångtunnlar är inte en fråga för svenska staten, däremot är kvinnors trygghet i offentliga rum i högsta grad en fråga för staten.
mot · H8022690 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa territorialprincipen jämte härstamningsprincipen vid bestämmandet av medborgarskap för barn och tillkännager detta för regeringen. Svensk medborgarskapslagstiftning bygger huvudsakligen på härstamningsprincipen, dvs. att föräldrarnas medborgarskap är avgörande för ett barns medborgarskap. Det måste bli enklare för barn som föds i att bli svenska medborgare. Barn som fötts, växt upp och levt hela sitt liv i bör ges möjlighet att bli svenska medborgare. Det handlar om att beakta barnets bästa. Att låta barns föräldrars ursprung avgöra deras rättigheter redan vid födseln är inte en utgångspunkt i allas lika rättigheter och möjligheter. infördes nya regler som gör det lättare för barn som föds i att bli svenska medborgare vilket innebär att ett barn alltid blir svensk medborgare vid födseln om en av föräldrarna är det. Härstamningsprincipen bör kompletteras med territorialprincipen, som tar sin utgångspunkt i frågan om var barnet föds. Därmed ska barn som föds i erbjudas medborgarskap. bör införa territorialprincipen jämte härstamningsprincipen vid bestämmandet av medborgarskap för barn och tillkänna detta till regeringen.
mot · H8022692 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom en översyn av rådande regelverk och lagstiftning säkerställa att våra levande fäbodmiljöer har de förutsättningar och möjligheter som krävs för att bedriva sin verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Fäbodbruk och fäbodkultur har historiskt varit viktiga delar av stora delar av den svenska och inte minst norrländska landsbygdens liv och djurhållning. Fäbodbruket har varit avgörande för försörjning, djurhållning och livsmedel. Efter naturens och landskapets villkor har fäbodväsendet utvecklats genom tiderna och givit stora kunskaper om djur och natur och format landskapet och kulturuttryck genom skogsbete, bebyggelse och mat, berättelser, seder och bruk, redskap, musik och mycket annat. Fäbodbruk finns skriftligt dokumenterat i , men arkeologiska undersökningar har visat att det förekom redan under tidig medeltid. Skog och mark utgjorde den resurs som skulle förvaltas för en god och hållbar utdelning. I nutid har intresset för ekologisk och närproducerad mat ökat vilket medfört ett ökat intresse för fäbodkulturen. I till exempel är ett tjugotal fäbodar i bruk på traditionellt vis med fritt skogsbete, hållning av djur och beredning av mjölkprodukter. Därtill finns det fäbodar som enbart används till bete och slåtter. Det har uppmärksammats hur fäbodar i bruk motarbetats på olika sätt vilket har försvårat för verksamheterna avsevärt. Två exempel är Myhrbodarna i och Karl-Tövåsens fäbod i . Förutom ett kulturarv värt att bevara utgör de levande fäbodarna även viktiga besöksnäringar för respektive lokalsamhälle och ännu ett sätt att bruka våra marker, hålla djur och föra småskalig och hållbar livsmedelsproduktion vidare till framtida generationer. De eldsjälar som bevarar, förvaltar och levandegör våra fäbodmiljöer ska bemötas med respekt och samhällets stöd. Alltför strikta regelverk och svåra byråkratiska processer ska aktivt undvikas av myndigheterna, vars bemötande bör vara stödjande framför styrande. Med anledning av detta är det av yttersta vikt att insatser görs för att säkerställa att våra levande fäbodmiljöer har de förutsättningar och möjligheter som krävs för att bedriva sin verksamhet, genom en översyn av rådande regelverk och lagstiftning.
mot · H8022693 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjliga åtgärder mot utbyggnad av vindkraft i fjällmiljöer och tillkännager detta för regeringen. Vindkraftparker byggs på många platser i landet, däribland i miljöer med högt natur- och kulturvärde. Detta påverkar områdena negativt på många olika plan, utvecklingsmöjligheterna minskar, liksom även attraktionskraften. Gällande fjällområdena finns ytterligare aspekter att ta hänsyn till. Samernas renbetesmarker störs, turismen riskerar minska, den regionala utvecklingen stannar av och det enorma värdet av vårt natur- och kulturarv förstörs. Att kalla byggande av industrianläggningar i de få delar av orörd natur vi har kvar för miljövänligt ger en felaktig bild av de faktiska negativa effekter på miljön som det medför. Att bygga en vindpark mitt i ett storslaget och vidsträckt landskap med orörd vildmark är inte på något sätt försvarbart då det påverkar många människor . Landskapsbilden går från orörd och storslagen fjällmiljö till industripark. Den storslagna naturen, utsikten, tystnaden och orördheten upphör att existera. Dessutom får hela kartan för områdets fjällturism ritas om. Vindkraftens produktion beror helt på en så osäker och instabil företeelse som vindens styrka, vilket kräver ytterligare en elkraftkälla när det inte blåser tillräckligt. Vindkraften som elkraftkälla är därmed helt opålitlig och de störningar den medför gör den inte motiverad. Med anledning av ovanstående är det av stor vikt att se över hur utbyggnaden av vindkraft i miljöer med högt natur- och kulturvärde kan motverkas med hänsyn till vår natur och miljö.
mot · H8022698 · 2020-10-05 00:00:00 — Rätt till semester bör gälla alla ställer sig bakom det som anförs i motionen om allas rätt till semester och tillkännager detta för regeringen. Vi har inte alltid haft rätt till semester i . Det var som rätten infördes och har ökat till att numer vara 25 betalda arbetsdagar . Men om vi ser på hur det ser ut i samhället är det stora grupper som inte har rätt till semester för att de inte lönearbetar. Arbetslösa förväntas t ex vara arbetssökande på heltid. Personer som har försörjningsstöd kan utöver arbetssökandet i sig även förväntas ingå i olika dagliga aktiviteter. Nyanlända som ingår i etableringsprogrammet likaså. Och gruppen personer som är verksamma inom daglig verksamhet har ingen rätt till semester. anser att rätten till semester bör gälla alla, och rätten bör gälla minst 4 aktivitetsfria veckor . Det är inte rimligt att de som står utanför ska ha krav på sig om heltidsplanerad aktivitet året om för att få ekonomisk ersättning. Alla människor behöver för återhämtning oavsett aktivitet. Detta även viktigt ur ett barnperspektiv, att ha möjlighet att få vara ledig och kanske resa bort eller åtminstone göra något tillsammans med lediga föräldrar. Vi är dessutom övertygade att den psykiska hälsan i grupperna ovan skulle bli bättre av detta. Vilket säkerligen sågs som ett argument för de arbetande .
mot · H8022699 · 2020-10-05 00:00:00 — Fritid fri från arbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av stärkt skydd så att arbetstagare inte ständigt förväntas vara tillgängliga för sin arbetsgivare och tillkännager detta för regeringen. I arbetstidslagen står att tid som en förväntas vara på arbetsstället för att vara redo att jobba om det behövs ska räknas som jourtid. är dock verkligheten att många förväntas vara tillgängliga för telefonsamtal, hålla koll på eller vara tillgänglig för kunder och kontakter när man bara är hemma utan att det räknas som jourtid. Att ständigt vara uppkopplad och nåbar skapar oerhört mycket stress, och detta fenomen är något både och antagit nya lagar mot. Det behövs en ändring i arbetstidslagen som slår fast att den tid du inte arbetar får din arbetsgivare inte höra av sig till dig eller förvänta sig att du håller koll. Förväntas man vara tillgänglig eller bevaka även utanför arbetstid och utanför arbetsplatsen måste det regleras särskilt i anställningsavtalet. arbetar med rekommendationer som syftar till att skapa lokala överenskommelser på arbetsplatserna, helt i linje med den svenska modellens strävan efter minimal arbetsrättslagstiftning och uppmuntran till välvilja mellan arbetsmarknadens parter. Jag anser att det är angeläget att utöka uppdrag och befogenheter i området, i syfte att bättre efterleva befintlig lagstiftning.
mot · H8022701 · 2020-10-05 00:00:00 — har återkommande fått kritik från , och Against Racism på grund av att vi saknar både kartläggande och uppföljande siffror rörande vilka grupper i det svenska samhället som egentligen diskrimineras. Undantaget kön och ålder går de diskrimineringsgrunder som finns enligt svensk lag inte att följa upp i den nationella statistiken. Därför vet vi inte heller exakt hur utbredd diskrimineringen på arbetsmarknaden är, men vi vet att den är omfattande och drabbar både utrikes födda personer och deras barn som föds och växer upp i . För att motverka diskriminering och främja ett jämlikt bemötande, krävs att hela samhället involveras i arbetet. Det krävs också en stark diskrimineringslagstiftning och en stark diskrimineringsombudsman. har i regering stärkt arbetet och ökat anslagen mot rasism och diskriminering. Vi vill fortsätta det arbetet genom att införa skarpare möjligheter till sanktioner mot arbetsgivare som diskriminerar, satsa på antidiskrimineringsbyråer och stärka civilsamhällets långsiktiga förutsättningar. Det handlar om att diskriminering måste kosta för de som diskriminerar, som samhällets arbete mot diskriminering måste få kosta.
mot · H8022703 · 2020-10-05 00:00:00 — Ansvaret för vattenregleringen av ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka förutsättningarna för att flytta över ansvaret för regleringen av vattennivåer till staten och tillkännager detta för regeringen. Med ett varmare klimat kan extrem torka bli en konsekvens, och då måste vi vara rädda om våra vattenresurser. ska vara en sjö som är rik på biologisk mångfald, lockar turister och är en fridsam plats för återhämtning. Tyvärr är den här bilden hotad av låga vattennivåer, övergödning och giftigt slam. Dessutom har klimatförändringen redan resulterat i en varmare temperatur i , vilket ökar takten i avdunstningen och sänker vattennivåerna ytterligare. de gröna vill se krafttag för att skydda och vill därför undersöka om ansvaret för sjöns reglering borde läggas på staten. Ansvaret för större sjöar ligger på statlig nivå, men trots att är landets fjärde största sjö är den ett undantag. Vatten är en livsnödvändig resurs, både för oss och för djurlivet. Vatten är vårt viktigaste livsmedel, en allmän resurs som vi alla behöver för att överleva. Vatten behövs till gårdar som odlar vår mat och till vattenkraft för att försörja våra hem med el. är huvudvattentäkt för flera kommuner, till exempel . Den aktör som ska ta hand om måste med andra ord se till allmänhetens intressen och miljöns bästa. Därför är det angeläget att väcka frågan om staten, som ska se till allmänna intressen och arbeta för ett hållbart miljöarbete, är bäst lämpad att ansvara för att regleringen av sjön sköts på bästa sätt. Förutsättningar för och konsekvenser av en sådan överflytt bör därför undersökas.
mot · H8022711 · 2020-10-05 00:00:00 — Den bullermatta som finns i våra hav stör helt ut denna kommunikation på vissa platser, vilket får förödande konsekvenser för djuren som kanske inte kan hitta en partner eller föda. Fartygstrafiken i särskilt känsliga områden i behöver läggas om så att trafiken går över mindre känsliga områden och vi behöver tydligt peka ut vilka områden båtarna är tillåtna i. behöver arbeta mer internationellt med frågor om undervattensbullers påverkan på ekosystem. Det är ett område som inte forskats på så mycket kunskap saknas, men vi har tillräckligt mycket kunskap för att veta att det stör. Vi behöver också själva i få med undervattensbuller och dess påverkan på den miljön i arbetet i all havsplanering och verksamhet i haven. Att ”tvätta” sina utsläpp till luft med s.k. skrubbervatten för att sedan släppa ut tvättvattnet i haven är ju som alla förstår ingen bra idé. Det är också ett tecken på att alltför mycket är tillåtet och alltför lite regleras av den mänskliga verksamheten i haven . Fartyg tvättar sina lastrum och spolar ut tvättvattnet direkt ut i haven utan föregående rening där lastrummen ex. kan ha haft en last av gödningsämnen och stora mängder som då bidrar till övergödning spolas på så vis rakt ut i havet. Ett förbud mot utsläpp av tvättvatten från skrubbrar inom hela Sveriges sjöterritorium krävs så fort som möjligt likaså betydligt striktare regler för vad som får spolas ut i haven utan föregående rening. [14] Här krävs det att som land är tydligt och drivande kring dessa frågor i de samverkansorgan som finns som till exempel IMO, där sjöfarten regleras. [1] . [2] . [3] . [4] . [5] . [6] . [7] . [8] . [9] . [10] . [11] . [12] . [13] . [14] .
mot · H8022712 · 2020-10-05 00:00:00 — GMO- och GMM-märkning av livsmedel, råvaror och grödor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare märka livsmedel, råvaror och grödor som innehåller eller har framställts av GMO eller GMM så att konsumenter lättare kan göra upplysta val och tillkännager detta för regeringen. Själva begreppet GMO kan tolkas och förstås på fler sätt än ett. De som är positivt inställda till GMO kallar GMO för genmodifierade organismer, medan den som har en kritisk inställning kallar GMO för genmanipulerade organismer. Oavsett begrepp och inställning finns ett behov att tillgodose konsumenter på marknaden med tydligare krav på märkning av livsmedelsproduktionen i hela livsmedelskedjan. ställer EU-lagstiftningen hårda krav på märkning av GMO. Syftet är att konsumenter genom tydlig märkning ska få möjlighet att kunna göra medvetna val mellan GMO-livsmedel och andra livsmedel. Här finns dock en gråzon, då vissa enzymer, aminosyror och vitaminer, så kallade GMM, genmodifierade mikroorganismer, är undantag från märkning. Ytterligare gråzon är utfodringen till djur i kött-, ägg- och mejeribranschen. Där behöver inte produkter som blir till av djur som utfodrats med GMO- eller GMM-foder märkas. Därför föreslår jag att alla livsmedel, grödor och produkter i hela livsmedelstillverkningen som innehåller GMO och/eller GMM eller har framställts av GMO och GMM ska märkas. På ett livsmedel kan det till exempel stå: framställd av genetiskt modifierad rapsolja och genetiskt modifierade mikroorganismer eller att hönsen har tilldelats vitaminer som innehåller GMM. Ansvaret för märkning tillfaller livsmedelstillverkaren som skall följa de nya riktlinjerna så att innehållet av GMO och GMM i produkter märks och synliggörs på ett mycket tydligare sätt på marknaden. Vidare skall varje livsmedelstillverkare även ansvara för att informera nästa led i handelskedjan om livsmedlet innehåller GMO och/eller GMM.
mot · H8022715 · 2020-10-05 00:00:00 — Så kan vi få fler anmälda till organdonationsregistret ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för att, i samband med deklarationen, samla in uppgifter om organdonation och tillkännager detta för regeringen. genomförs drygt 800 organdonationer i samt 1 300 vävnadstransplantationer. Transplantationer som räddar liv. är bristen på både organ och vävnader stor. Över 800 svenskar står i kö för en organtransplantation och omkring 30–50 personer dör i väntan på en organtransplantation. Det råder exempelvis brist på hjärtklaffar till små barn. Även vävnader kan som sagt rädda liv och avsevärt förbättra en persons livsvillkor och som ett exempel kan en hornhinna från en avliden person förbättra synen för upp till fem andra personer. finns omkring 1,7 miljoner svenskar anmälda till donationsregistret. medför betydande fördelar vid organdonation, då en familj i den yttersta av kriser inte behöver ta ställning till frågeställningen hur den avlidne skulle se på att donera sina organ. Informationskampanjer har genomförts för att locka fler till registret, men ytterligare insatser behövs. En möjlighet vore att ge i uppdrag att, i samband med deklarationen, samla in uppgifter om organdonation. På så vis får alla i en enkel möjlighet att ta ställning kring sina egna preferenser för organdonation, och antalet i organregistret skulle troligtvis öka markant. Låt oss rädda liv!