mot · H8023138 · 2020-10-06 00:00:00 — Statsbidraget ska baseras på information om dessa nya behandlingar, men blir en fast summa utan riskdelning. delar läkemedelsutredningens uppfattning att ett gradvis minskat statligt stöd riskerar att leda till minskad användning av nya innovativa och mer avancerade läkemedel. Därtill att användning av dessa nya mer effektiva läkemedel kommer variera mer vad avser jämlik tillgång för patienten mellan olika regioner. [38] Introduktion och användning av nya innovativa mer avancerade och kraftfullare läkemedel riskerar att komma att användas som en budgetregulator ute i regionerna. Speciellt i regioner som regelmässigt dras med stora årliga budgetunderskott. Denna risk förstärks av att läkemedel är en rörlig kostnad och ofta ställs mot kostnader som rör till exempel personal som mer ses som fasta kostnader. Och det är fullt förståeligt att regionerna väljer att prioritera bemanning av personal i vården och omsorgen. Inte desto mindre riskerar detta att leda till sämre och ojämlikare tillgång till nya avancerade läkemedelsbehandlingar. Utvecklingen inom apoteksområdet – ett centralt samhällsuppdrag Apoteken i har viktiga uppdrag som i ljuset av covid-19-pandemin behöver utvecklas ytterligare. Apoteken har ett centralt samhällsuppdrag nämligen att se till att patienten får sina läkemedel, att se till att alla ges individuellt anpassad information och rådgivning, samt att regelbundet genomföra utbyte av läkemedel. [39] genomfördes 120 miljoner besök på apoteken det betyder att ungefär 330 000 människor besöker ett apotek. Så här efter omregleringen av apoteken är det tydligt att målsättningen att öka tillgängligheten har uppnåtts med råge. En titt i backspegeln visar att det nu finns cirka 500 fler apotek jämfört med innan omregleringen . Det innebär att ökningen varit , dock har utvecklingen varit mer stillsam. Samtliga län i har fått fler apotek sedan omregleringen. Därtill nio av tio kommungrupper. Det är endast i gruppen glesbygdskommuner där antalet apotek är oförändrat. Apotek är i genomsnitt öppna . Apotekens e-handel fortsätter också att öka snabbt. Just nu motsvara e-handeln av den totala volymen på öppenvårdsmarknaden. [42] Allt detta pekar på en god utveckling av tillgängligheten. Det råder ingen tvekan om att denna del av apotekens omreglering fungerar mycket väl. En annan del där omregleringen visar sig fungera handlar om hur nöjda vi som kunder är med vårt senaste apoteksbesök. Utvärderingar visar att av alla som besökt ett apotek varit nöjda med sitt besök och erhållen service. Och uppgav att besöket varit utomordentligt bra eller mycket bra. [43] Utvecklingen avseende kundernas nöjdhet har legat mycket stabilt sedan omregleringen . Detta betyder emellertid inte att apoteksmarknaden är utan problem och utmaningar. Till exempel är det så kallade generiska systemet i behov av utveckling. En utveckling som bör präglas dels av att utbytesreglerna ändras för läkemedel som inte har någon generisk konkurrens. Dels att se över utbytesperiodernas längd av generiska läkemedel. Diverse speciallösningar för vissa läkemedel och vissa patientgrupper bör också ses över. Det finns i vissa fall väldigt goda skäl till speciallösningar, i andra fall leder sådana till ökad ojämlikhet mellan olika patienter på ett sätt som inte är acceptabelt. De förslag som läkemedelsutredningen i dessa ovanstående delar berört bör fortsatt övervägas och analyseras noggrant. Väga nytta mot kostnad – svåra och nödvändiga prioriteringar Det är helt grundläggande att när det så krävs ska det utföras en hälsoekonomisk analys där nytta (effekt) och kostnad vägs mot varandra avseende att till exempel ersätta ett äldre väl använt läkemedel med ett nytt mer avancerat. Om en sådan analys ger vid handen att det nya mer avancerade läkemedlet ger såväl bättre effekt som lägre kostnader bör beslutet vara enkelt att ersätta det äldre läkemedlet. Ett betydligt vanligare scenario är emellertid att det nya mer avancerade läkemedlet visserligen ger ökad nytta (effekt) som detta sker till en högre kostnad. Det nya läkemedlet är dyrare men kräver mindre övervakning från vårdens sida och har en bättre effektivitet än det äldre läkemedlet. Det som måste utvärderas är då hur den ökade behandlingskostnaden och de minskade övervakningskostnaderna relaterar till en samlad förbättrad effektivitet. slutar denna analys med att om man väljer det nya läkemedlet så förbättras effektiviteten (nyttan för patienten) som kostnaderna också ökar, i alla fall initialt. Det som är grunden i dessa hälsoekonomiska analyser är således att kostnader och hälsoeffekter av en behandling alltid ska jämföras med en annan behandling. De hälsoekonomiska analyserna beskriver därmed skillnader vid en jämförelse mellan olika läkemedel och därmed beslutsalternativ. En hälsoförbättring hos den enskilde patienten (aggregerad nivå) vid dessa analyser handlar om två kriterier: ökad överlevnadstid och ökad livskvalitet. [44] Dessa beslut är inte lätta att fatta och kräver anser vi i grunden så mycket öppenhet som möjligt. För att hälsoekonomiska analyser av kostnadseffektivitet ska vara meningsfulla krävs det att dessa tar sin utgångspunkt i vetenskapliga kriterier och metodik och att de bedöms neutralt, samt att man skiljer på utvärdering och analys å ena sidan och förhandling å den andra sidan. Det finns två riktigt stora utmaningar när det gäller utveckling och användning av nya mer avancerade kraftfullare läkemedel. För det första den allmänna trenden som tydligt pekar mot sammantaget ökade läkemedelskostnader för svenska skattebetalare via statens och regionernas samlade läkemedelskostnader. [46] För det andra att utveckla dagens system i syfte att kunna möta användandet av nya läkemedelsbehandlingar och riktigt dyra behandlingar så som till exempel rörande enstaka läkemedel vid behandling av sällsynta diagnoser. [47] Här når inte läkemedelsutredningens förslag ända fram. Tvärtom talar en hel del för ett tydligt ökat nationellt ansvarstagande för att möta utmaningar som rör introduktion och användande av nya innovativa avancerade läkemedelsbehandlingar och behandlingar med särläkemedel. Trygg och säker läkemedelsförsörjning – en nationell reformagenda för god och jämlik tillgång av läkemedel ser som en av de viktigaste uppgifterna att få ordning på svensk hälso- och sjukvård och i det ingår läkemedelsförsörjning som en mycket viktig del. Därför vill stegvis bygga en ny svensk modell för svensk hälso- och sjukvård som tar tag i problemen, som tar sikte på de många utmaningarna och som tar tillvara på de stora möjligheterna. Vi är övertygande om att ytterligare erfarenheter och lärdomar kan dras av covid-19-pandemin och därmed bidra till kunskaper som behövs för att se till att svensk hälso- och sjukvård och försörjningen av läkemedel förbättras, stärks och utvecklas i syfte att kunna möta växande framtida behov. I denna motion ger vi en beskrivning av några av de viktigaste problemen och utmaningarna inom läkemedelsområdet och presenterar prioriterade reformer för att åstadkomma en trygg och säker läkemedelsförsörjning och läkemedelsanvändning med jämlik och god tillgång till nya innovativa och avancerade läkemedelsbehandlingar. Ta fram ett nytt förslag avseende ansvaret för finansiering och kostnader av läkemedel föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram förslag och analys som kan bidra till att omarbeta läkemedelsutredningens huvudförslag att föra över ansvaret för finansieringen av läkemedel till regionerna genom att slopa det nuvarande systemet med det särskilda anslaget avseende läkemedelsförmånerna och att detta ersätts med utvidgning av det generella statsbidraget i motsvarande omfattning. Många remissinstanser delar denna uppfattning att läkemedelsutredningens förslag inte ska genomföras av skäl så som till exempel att det försämrar jämlik tillgång på läkemedel och försvårar en utveckling och riktning avseende önskad ökad användning av mer avancerade läkemedelsbehandlingar. I slutändan innebär detta försämrad kvalitet av patientens vård. därtill finns en stor oro för att regionerna i första hand kommer spara på läkemedelskostnader när dessa ställs mot till exempel personalkostnader. föreslog i sitt slutbetänkande att regionerna ska ges fullt ansvar för såväl finansiering som kostnader av läkemedel. Med motiveringen att regionerna i större utsträckning får förutsättningar att påverka den långsiktiga kostnadsutvecklingen för läkemedel och att de får möjlighet att behålla hela utfallet av återbetalning och rabatter som de avtal som upprättas mellan regionerna och läkemedelsföretagen medför. delar staten och regionerna på detta utfall. uppfattning är att detta förslag kommer inverka negativt avseende förutsättningar för en långsiktigt jämlik och god tillgång av nya innovativa och mer avancerade läkemedelsbehandlingar. Det generella statsbidraget till regionerna baseras bland annat på regionernas samlade ekonomiska situation. I den bedömningen är den demografiska utvecklingen en viktig del, det är däremot inte utvecklingen av läkemedelskostnaderna inom nuvarande statsbidragssystem. kommer att prioritera en inriktning som ska präglas av jämlik och god tillgång till nya innovativa och mer avancerade behandlingar som kostnadsutvecklingen måste balanseras. Det är svårt att se en positiv utveckling av jämlik och god tillgång till nya effektivare läkemedel för framförallt svårt sjuka patienter äga rum i ett system där ansvaret för finansiering och kostnader av läkemedel fullt ut ligger på regionerna. huvudförslag behöver omarbetas. Det betyder inte att förespråkar en övergång till att ansvaret fullt ut ska föras över till staten. Denna fråga kräver en gedigen översyn och ska ingå i det uppdrag vi i andra motioner kräver att regeringen tar tag i. Nämligen att regeringen ska ge i uppdrag att brett utreda och samlat utreda vården i syfte att ta fram en ny modell för svensk hälso- och sjukvård. Skapa bättre förutsättningar för god och jämlik tillgång av nya innovativa och avancerade läkemedelsbehandlingar anser att patienter i behov av dessa nya innovativa mer avancerade läkemedelsbehandlingar behöver få tillgång till dessa på ett jämlikt sett. gjorda erfarenheter av regionernas samverkansmodell för läkemedel visar att det krävs nya vägar och redskap för att uppnå detta. ska inte riskera att halka efter våra nordiska grannländer när det gäller patientens tillgång till de allra senaste mer effektiva läkemedlen. Det är angeläget att nya och moderna läkemedel som mer effektivt kan bota sjukdomar fasas in som mindre effektiva läkemedel fasas ut. I ett fortsatt arbete med att utveckla läkemedelsförmånerna är det därför prioriterat att säkerställa att äldre, mindre effektiva läkemedel, i högre grad växlas mot nya mer effektiva läkemedel samt att det säkerställs att läkemedelsförmånerna fullt ut används för att täcka kostnader de är avsedda för att täcka. driver frågan om att ska ta fram och genomföra en ny uppdaterad samlad nationell cancerstrategi. Den behöver uppdateras bland annat på grund av den hoppfulla snabba utveckling som sker inom ny diagnostik med hjälp av artificiell intelligens och biomarkörer samt vad gäller ökade möjligheter till individuell cancerbehandling med avancerade läkemedelsbehandlingar så som immunterapier samt cell och genterapier. Utvecklingen avseende precisionsmedicin det vill säga diagnostiska metoder och terapi för individanpassad utredning, prevention och behandling av sjukdom är mycket lovande. De framsteg som precisionsmedicin innebär handlar bland annat om molekylära biovetenskaper, bioinformatik och nya högupplösande avbildningstekniker. Allt detta gör att frågan om ett ökat nationellt ansvarstagande för att ska ligga i framkant avseende förutsättningar för att patienten, oavsett bostadsort, ska kunna få ta del av de senaste mer effektiva och kraftfulla läkemedelsbehandlingarna är ytterst angelägen. som ett förslag tas fram avseende ny mer långsiktig struktur och organisering av delfinansiering kring nya läkemedelsbehandlingar anser att det i statsbudgeten bör öronmärkas vissa specifika resurser för att stärka jämlikheten vid införande av exempelvis vissa nya cancerläkemedel så att dessa lättare kan komma patienten till del oavsett var i landet man bor. Denna öronmärkning ska bygga på överenskommelser mellan stat och region. Även i denna del är läkemedelsutredningens förslag, som visserligen går i denna riktning, otillräckligt. Utredningen föreslår att det ska tas fram ett nytt särskilt bidrag till regionerna avseende tillgång till användning av nya mer effektiva läkemedel. Detta särskilda bidrag föreslås vara en fastlagd summa. [49] Det betyder att förslaget riskerar att bli symboliskt. Det skapar inte verkningsfulla incitament och mekanismer som bygger på det prognostiserade behovet av nya läkemedelsbehandlingar. En årlig fastlagd summa utan hänsyn tagen till den snabba utvecklingen blir för statiskt. Det är lätt att förstå regionernas bevekelsegrunder för att hålla emot denna utveckling av nya effektivare läkemedel när det till exempel handlar om en läkemedelsbehandling som i ekonomiskt hänseende främst gynnar vård och omsorg medan regionen ändå får stå för den ökade läkemedelskostnaden. En del av de nya mer effektiva läkemedlen är väldigt dyra och därmed belastande för regionerna att finansiera som effekten i första hand kanske inte sker inom sjukvårdssektorn. Det ger därmed dåliga incitament för regionerna att i första hand se till patientens bästa. Reglera i lag verksamhet avseende nationellt införande av nya läkemedel föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram underlag och analys som kan leda till att rådet för Nya Terapier, verksamhet regleras i lag. nuvarande rättsliga ställning är oklar och otydlig det skapar onödig osäkerhet, bristande förutsebarhet och svårigheter att gå emot rådets rekommendationer trots att dessa inte är bindande men de har en starkt styrande verkan. Alla regioner har anslutit sig till denna frivilliga samverkansmodell för läkemedel. har regionernas mandat att avge rekommendationer avseende användning av nya läkemedel i regionerna. [50] Detta går vanligen till så att rekommenderar vilket läkemedel som till exempel bör förskrivas eller rekvireras i första, andra eller tredje hand för olika patientgrupper, samt under olika förutsättningar. Dessa rekommendationer från följs i många fall av regionerna och den förskrivande personalen. De är därmed i de allra flesta fall helt styrande för vilka nya läkemedel som används inom vården. Till detta ska dock betonas att olika regioner är olika snabba på att införa nya läkemedel. Att det är stora variationer i detta hänseende beror på många faktorer, men avgörande är naturligtvis regionernas ekonomiska läge. Det är oklart om det finns möjlighet för läkemedelsföreträdarna att överklaga rekommendationer. rapporterar till styrgruppen för regionernas samverkansmodell för läkemedel. uppdrag saknar författningsreglering. Det är olyckligt. Vi anser att detta ska ändras . Oklarheterna om rättsliga ställning är så omfattande att det inte ens på en mycket grundläggande nivå går att fastställa vilka regler som gäller för rådets verksamhet. Så kan det inte få fortsätta. prioriterar en jämlik och god tillgång av nya mer avancerade läkemedelsbehandlingar. Det kräver en rättssäker struktur som är öppen och där beslut går att överklaga. Om det visar sig vid närmare analys och granskning att det är omöjligt att i lag reglera verksamhet ska regeringen ge i uppdrag att ta fram andra lösningar som åstadkommer att beslutsprocessen avseende beslut rörande vilka nya läkemedel som ska komma patienten till del regleras i lag och att dessa beslut går att överklaga. Förstärk nationell uppföljning, utvärdering och återkoppling – särskilt fokus avseende nya avancerade läkemedel föreslår att regeringen skyndsamt inför läkemedelsutredningens förslag rörande att ska ges i permanent uppdrag att löpande följa upp läkemedelsanvändningen och dessa insamlade data ska kunna användas för myndighetens tillsynsuppdrag. Och framförallt att myndigheten ska ges ett permanent uppdrag att löpande följa upp användningen av nya innovativa läkemedel. Därtill hur det tar för läkemedel att nå patienten från tidpunkt för godkännande, vilka patienter som får tillgång till behandling och kostnadsutveckling. anser att det oftast är lämpligt att fastställa en bortre tidsgräns för nya riktade satsningar och att dessa utformas på ett sätt som underlättar och möjliggör uppföljning och effektutvärdering. har bland annat påpekat att det saknas en systematisk process i samband med att beslut ska fattas om att införa ett nytt riktat statsbidrag. Därtill betonat att det långt ifrån alltid är tydligt hur aktivitet och satsningar hänger samman med mål och önskade resultat och effekter av dessa riktade satsningar. föreslår att regeringen skyndsamt inför läkemedelsutredningens förslag avseende att ska ges i uppdrag att genomföra årliga analyser rörande jämlik tillgång till läkemedel. Det är centralt att följa upp och utvärdera variationer i patienters tillgång till läkemedel och vad orsakerna till detta är såväl geografiska som socioekonomiska. vill betona hur viktigt det är att läkemedelsuppföljning av effekter sker regelbundet och systematiskt. Inte minst när det gäller patienters läkemedel som syftar till att förhindra en försämrad utveckling av befintlig sjukdom. Tyvärr är det vardag för många patienter att deras läkemedelsbehandling sällan eller aldrig följs upp. Vilket får långsiktiga konsekvenser. En undersökning från , , visar på skillnader mellan vad patienten har blivit ordinerad att ta för läkemedel och hur väl patienten följer denna ordination. Var tionde patient har avstått från att använda uthämtade läkemedel och var fjortonde patient har struntat i att hämta ut receptbelagd medicin. Detta beteende får konsekvenser på människors hälsa. Därtill är läkemedel en omfattande kostnad för skattebetalarna och slöseri med oanvända läkemedel eller felaktigt använda mediciner är ett omfattande problem. Ge alla regioner ett nationellt uppdrag att mäta, följa upp och utvärdera forskning kopplad till universitet och föreslår att regeringen tar fram en överenskommelse mellan staten och regionerna med syftet att inom ramen för ett gemensamt nationellt och regionalt uppdrag initiera en uppföljning och utvärdering av forskning kopplad till universitet och . Ett exempel är att staten och regionerna och ska komma överens om ett mål med innebörden att fler patienter på universitetssjukhus och länssjukhus ska ingå i en klinisk studie. Denna uppföljning och utvärdering kan bilda ett av många underlag i syfte att regelbundet se över villkoren för klinisk forskning, Life Science-företagen och bidra till att förbättra samarbetet och samordningen mellan stat, region och de kluster som nuvarande utgör. Uppdraget till hälso- och sjukvården att medverka och bidra till ökad klinisk forskning eftersom grunden för ständigt förbättrad kvalitet och effektivitet ofta bottnar i forskning av hög kvalitet. anser att det är viktigt att regionernas ersättningssystem bör prioritera användning av nya avancerade läkemedelsbehandlingar. De system som används behöver bidra till och uppmuntra en skyndsam, patientsäker och uppföljningsbar introduktion av nya innovativa mer avancerade läkemedel. Fokus ska vara att patienten får effektivast möjliga vård. Ett nationellt uppdrag att mäta, följa upp och utvärdera forskning kopplad till universitet och är en av många vägar att nå fram till ökad användning av nya effektivare läkemedel. Detta utöver den uppföljning som sker av forskning kopplad till . Etablera en nationell infrastruktur för hälsodata föreslår att möjligheter och förutsättningar ses över i syfte att etablera en nationell infrastruktur för hälsodata. I har man redan tagit ett ansvar för helheten gällande landets datakällor för hälsodata. Detta genom framtagande av den så kallade Helseanalysplattformen. Denna plattform är ett projekt som tillgängliggör och analyserar hälsodata. Denna innovation har i sin tur krävt en lagändring i för hur hälsodata får hanteras, struktureras och användas. En nationell infrastruktur av hälsodata ska kunna leda till att den samlade informationen av data kan användas för forskning och innovation. Det kan till exempel handla om att finna ökade kunskaper om hur sambanden ser ut mellan riskfaktorer, beteenden, levnadsvanor och sjukdomar i befolkningen. Källor för hälsodata som bör få användas inkluderar och olika socioekonomiska variabler samt utvecklingen av biobanker. Som alltid måste emellertid den personliga integriteten värnas och arbetet ske genom balanserade avvägningar mellan öppenhet och säkerställande av den enskilde individens integritet. () i erbjuder till exempel regelmässigt DNA-tester till patienterna för att förbättra möjligheterna att upptäcka och identifiera sjukdomar och med tidigare diagnos möjliggöra snabbare behandlingar och uppföljande undersökningar. Förändra lagstiftningen för egeninsamlad hälsodata föreslår att lagstiftningen ses över i syfte att underlätta för alla människor som vill kunna dela egeninsamlad hälsodata med sin vårdgivare. Det är intressant att det redan finns ett så stort intresse bland befolkning att digitala uppgifter om den egna vården och hälsan ska kunna användas för forskning och bättre utvecklad vård. Intresset att följa utvecklingen av sin hälsa, självmonitorering, är som allra störst bland personer med minst en diagnos. En undersökning visar att av alla i är villiga att dela med sig av egeninsamlad hälsodata. Nuvarande lagstiftning och regelverk är emellertid inte anpassade till en sådan utveckling att dela egeninsamlad hälsodata. vill därför att en översyn sker med inriktningen att underlätta för individer, som så önskar, att dela egeninsamlad hälsodata med hälso- och sjukvården. Ett första steg som har föreslagit är att ändra på den grundläggande principen om samtycke som det uttrycks i nuvarande lagstiftning. Kravet om aktivt samtycke ska ändras så att patienten antas samtycka till att vården får ta del av patientinformation till patienten meddelar något annat. Ta fram en nationell standardisering avseende användande av kvalitetsregister föreslår att det tas fram en nationell standardisering gällande användande av kvalitetsregister. Detta dels för att registren ska kunna kopplas till varandra, dels att data enkelt ska kunna användas och jämföras mellan olika register. Registren underlättar utvärdering av vårdinsatser, processer, behandlingar och medicinering. De nationella kvalitetsregistren i vården är en avgörande del för att metodiskt genomföra förbättringar inom olika diagnosområden. De nationella kvalitetsregistren underlättar uppföljning och utvärdering av vårdinsatser och processer, behandlingar och medicinering. En avgörande problematik med dagens register är att dessa inte alltid uppdateras i realtid. På grund av det kommer inte alltid ny kunskap vården och patienterna till del så snabbt som den skulle kunna. Därtill finns det inget övergripande system för dessa register. En annan stor utmaning är att många av dessa kvalitetsregister behöver en mer långsiktigt stabil grund att stå på såväl finansiellt som personellt. Skapa förutsättningar för ett nationellt kliniskt utvecklingscenter – med inriktning på datainsamling och analys vill att det tas fram förutsättningar för att skapa ett nationellt kliniskt utvecklingscenter med inriktning på att samla in data, analysera och använda artificiell intelligens och DNA-sekvensering gällande olika cancersjukdomar. Vi vill även att det nya utvecklade kvalitetsregistret för nya läkemedel regelbundet följs upp och utvärderas. De snabba framstegen gällande mer kraftfulla läkemedel och medicinteknik är något av det mest hoppfulla inom dagens och framtidens vård. Utvecklingen av nya cancerläkemedel går snabbt. har vi tillgång till mer effektiva läkemedel än vad vi hade .