ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022510 · 2020-10-05 00:00:00 — Tillåt inte vargföryngringar inom renskötselområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta renskötselns förutsättningar vid vargföryngring och tillkännager detta för regeringen. Den svenska rovdjursförvaltningen är ett ständigt omtvistat ämne. Balansen ska hållas mellan olika arter i vår fauna, människor ska kunna leva och verka i områden där rovdjur finns, och åsikterna om hur detta ska ske är många. Renskötseln är en av de verksamheter som är oerhört känslig för rovdjur, där ett stort antal renar dödas och skadas av rovdjur . Vargen orsakar stor skada när den kommer i kontakt med renhjordarna, inte bara för de byten den tar, utan också för att den skingrar hjordarna och orsakar en oerhörd press för renägarna. Rennäringen får bära stora delar av konsekvenserna för den statliga rovdjurspolitiken i form av ekonomiska förluster, men också i form av ständig oro och en enorm arbetsbörda. När det gäller huruvida det är möjligt eller ej att tillåta eller eftersträva vargföryng-ringar inom renskötselområdet har det funnits en samsyn i att vargföryngringar och renskötsel inte är förenligt. Om vi menar allvar med att vi vill att rennäringen ska ha en framtid i vårt land så är det inte möjligt att tillåta vargföryngringar inom eller direkt angränsande till renskötselområdet.
mot · H8022511 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utreda skarvens utbredning och påverkan för att hitta långsiktiga och verkningsfulla åtgärder för att förbättra situationen för fisket och tillkännager detta för regeringen. I finns starka traditioner av både yrkesfiske och sportfiske. är en viktig fiskedestination och hem för flera yrkesfiskare som ska försörja sig som fiskare. Det görs omfattande regleringar, restriktioner och fiskevård för att förbättra situationen. Men en som inte bryr sig om detta är skarven. Den fiskar ohämmat och gör flera av insatserna nästan meningslösa. Forskare både på SLU () och vid har gjort beräkningar på att skarvarna i den svenska delen av äter fisk . I ett projekt gjordes en jämförelse mellan den totala konsumtionen av skarv på kommersiella fiskarter med uttaget av yrkesfisket, fritidsfisket och sälens predation i . Skarvarnas föda skiljde sig mellan två undersökningsområden. I den östra delen av bestod av födan (i vikt) av svartmunnad smörbult, vilken är en invasiv art. Den fångades också i ryssjefisket. Däremot hittades inga svartmunnade smörbultar i det västra området, varken i skarvmagar eller i nätprovfisket. I det västra området var torsk en viktig art i skarvfödan () och till viss del även gädda (), medan svartmunnad smörbult och abborre () var de viktigaste arterna i det östra området. Slutsatserna är att människan landar mer fisk i ton än vad skarvarna äter i , men skarvarna äter totalt () mer än hälften av mängden fisket landar (). Tar man inte hänsyn till sill som domineras av snörpvadsfiske, vilket sker på leksillen som kommer in i området , så konsumerar skarven mer av de kommersiella fiskarterna än människan (respektive ). I kan skarvarna möjligen agera som reglerande faktor på den växande populationen av svartmunnad smörbult. Det finns också en möjlighet att skarvarna kan ha negativa effekter på kustnära torsk, gädda och abborre i delar av Blekinge kustområde. Eftersom skarvar generellt äter fiskar av mindre storlek än människan tar upp och därmed konsumerar fler fiskar i antal har skarven en annan slags påverkan på fisksamhällen än vad människan har. Frågan är angelägen, och det är därför viktigt att regeringen ser över frågan om skarvens utbredning och påverkan för att hitta långsiktiga och verkningsfulla åtgärder för att förbättra situationen för fisket.
mot · H8022512 · 2020-10-05 00:00:00 — Lättare att välja svenskt kött på restauranger ställer sig bakom det som anförs i motionen om ursprungsmärkning av kött på restauranger och tillkännager detta för regeringen. Det finns ett stort intresse bland svenska konsumenter att veta var maten kommer ifrån. En tydlig ursprungsmärkning av kött gör det lättare att välja svenskt kött både av omsorg om svenskt lantbruk och för att undvika kött som producerats i länder som överanvänder antibiotika. producerades livsmedelsråvaror till ett värde av i . Detta motsvarar av produktionen i hela . Andelen kan jämföras med att av befolkning eller av landyta finns i . I länsstyrelses ”Mat & Livsmedelsstrategi –2025 ” slår man bland annat fast att köttproduktionen i bör ökas för att säkra fler arbetstillfällen och skapa tillväxt i . Det regionala perspektivet och även tillväxten för och svenskt lantbruk i stort är ytterligare ett skäl att göra det lättare att välja svenskt kött även på restauranger. För kött i butik finns redan speciella regler med krav på märkning med ursprung. Om varan är märkt med ”Ursprung ” betyder det att djuret är fött, uppfött och slaktat i . Om importerat kött mals till köttfärs i en butik i får den alltså inte heta ”svensk köttfärs” eller vara märkt med svensk flagga. Däremot finns ännu ingen reglering av ursprungsmärkning för kött på restauranger. gav regeringen () i uppdrag att analysera vilka underlag som behöver ta fram för en anmälan till om nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsmärkning av kött och fisk på restauranger och i storhushåll. I analysen framkom att de underlag som behövs för en anmälan är ett författningsförslag med tillhörande konsekvensbeskrivning, en redogörelse för de skäl som motiverar införandet, en konsumentundersökning som visar att en majoritet av konsumenterna anser att uppgift om ursprung är mycket viktigt samt en redogörelse som visar sambandet mellan vissa kvaliteter och ursprung. LV har ett uppföljande uppdrag att ta fram de underlag som krävs för en anmälan till och skall återkomma till regeringen .
mot · H8022513 · 2020-10-05 00:00:00 — Religionsfrihet är en mänsklig rättighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ytterligare stärka arbetet för att fler ska få möjlighet att åtnjuta sin rätt till religionsfrihet i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i alla lägen det är lämpligt och applicerbart bör arbeta för att religionsfriheten runt om i världen respekteras och tillkännager detta för regeringen. Religions- eller trosfrihet är en universell mänsklig rättighet som måste skyddas överallt. I FN har de flesta länder i världen kommit överens om följande. skall äga rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, andaktsövningar och iakttagande av religiösa sedvänjor. Envars frihet att utöva sin religion eller tro må endast underkastas sådana inskränkningar, som äro angivna i lag och som äro nödvändiga i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till den allmänna säkerheten, upprätthållandet av allmän ordning, skyddandet av hälsa eller moral eller av andra personers fri- och rättigheter.” Trots det lever fortfarande av väldens befolkning, enligt forskningsinstitutet , i varierande grad under lagar eller andra system som begränsar religionsfriheten. Det varierar från lagar mot att lämna statsreligionen, lagar mot att utöva vissa religioner eller hädelselagar. Det kan handla om att den kinesiska staten tvingar uiguriska muslimer till omskolningsläger eller om dödsstraff för muslimer som lämnar islam i framför allt länder i och norra . Det senare kallas ofta apostasilagar, och även om alla länder som har sådana inte har dödsstraff för apostasi (att lämna en religion, för en annan eller inte) så finns ett tiotal länder i världen fortfarande som har det. Men det kan också handla om mer informella system där familjen och människor i samhället genom olika påtryckningar och ibland hot om uteslutning ur gemenskaper och andra straff upprätthåller den rådande hegemonin och tvingar människor kvar i en tro de inte vill. Ofta med myndigheter som ser mellan fingrarna på beteendet. I vissa fall sträcker sig också staters makt till människor som flytt eller inte längre lever i landet som utövar påtryckningarna. Det kan gälla människor i och som flytt hit och vill lämna sin religion, men via släktingar och även stater och deras agenter påverkas på olika vis. Det är naturligtvis oerhört problematiskt om människor inte kan utöva sin rätt till religionsfrihet i , och samhället måste göra vad som går för att säkerställa att den rätten finns i praktiken för alla som bor här. Men vi bör också arbeta aktivt för att alla länder ska leva upp till religionsfriheten och de mänskliga rättigheterna. Här har en viktig roll i världen som en liten nation med stor erfarenhet av internationell diplomati. Därför är det viktigt att fortsätter detta viktiga arbete både mot enskilda länder och i multilaterala sammanhang, inte minst genom den återinrättade MR-ambassadören.
mot · H8022514 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda brukarfinansiering på sträckan –, samt att inleda dialog med i ärendet och tillkännager detta för regeringen. Förbättra järnvägen mellan och tar den snabbaste resan med tåg mellan och . Många avgångar har längre restid. Genom förbättringar av dagens infrastruktur skulle restiderna kunna minskas . Det skulle bidra till kraftig klimatnytta tillsammans med stora regionala och nationella samhällsnyttor. Resandet på sträckan –är omfattande, och enbart flyget mellan de båda huvudstäderna står för 1,4 miljoner resor . I ett modernt , där klimatmålen står i centrum, vore det rimligt att i stället satsa på bättre tågförbindelser. Att åstadkomma en tågförbindelse på max kräver varken höghastighetståg eller helt ny järnväg mellan huvudstäderna. Den åtgärdsvalsstudie (ÅVS) som färdigställde för sträckan visar att det är fullt möjligt att uppnå målet genom en stegvis utbyggnad av befintlig infrastruktur och genom att bygga ett par nya länkar för att korta resvägen. Den omedelbara effekten skulle bli att drygt en miljon flygresenärer skulle sätta sig på tåget, och klimatutsläppen skulle minska med över . Den nyttoanalys som genomfördes för projektet visar att projektet dessutom skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt – så lönsamt att det skulle vara möjligt att finansiera de nya järnvägslänkarna som krävs genom banavgifter. Stora internationella, nationella och lokala nyttor utgör en viktig arbetsmarknad för många svenskar, och arbetspendlar ett väldigt stort antal människor mellan länderna. investeringsvolym i är mer än så stor som i och tillsammans, och en stor del av investeringarna sker inom it- och företagstjänster. äger flest utlandsägda företag i , främst inom tjänstesektorn, vilket är en trend som varit starkt positiv . har antalet sysselsatta i norskägda företag i fördubblats. varuimport är störst från , och växande tjänsteexport går i huvudsak till . Genom att knyta de båda huvudstadsregionerna närmre varandra skapas nya möjligheter för innovation och tillväxt. Inte minst med tanke på att det mellan de båda huvudstäderna ligger flera stora och växande städer, bland annat , och (totalt bor omkring 3,4 miljoner människor längs stråket). En satsning på förbättring av infrastrukturen mellan och gynnar alltså inte bara de direkt boende i de två huvudstäderna utan skapar också goda förutsättningar för både och i form av snabbare transporter och större arbetsmarknadsregioner. Utred möjligheten att finansiera den nya infrastrukturen I de två senaste nationella transportplanerna har stråket –pekats ut som brist. Det är nu dags att sträckan ––––utvecklas. Vi menar att regeringen bör ge en utredare i uppdrag att se över möjligheten att brukarfinansiera (banavgifter) de nya järnvägslänkar som krävs för att få till konkurrenskraftiga restider i stråket. Regeringen bör också ta initiativ till att inleda dialog med sin norska motsvarighet för att gemensamt kunna gå vidare med en ny snabbare förbindelse över nationsgränsen.
mot · H8022515 · 2020-10-05 00:00:00 — Stärk urfolket samernas självbestämmande och inflytande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att i det pågående arbete som finns gällande att stärka samernas självbestämmande och inflytande även se över möjligheterna för staten att möjliggöra att kulturföremål som hittas och har hittats återlämnas till de platser eller områden där de har sitt ursprung, och detta tillkännager för regeringen. Det är viktigt att urfolket samernas självbestämmande och inflytande fortsätter att stärkas enligt gällande internationell rätt och det pågående arbete som regeringen gör. Inte minst det pågående arbetet med en . Det behövs en ökad kunskap och kännedom i hela om samernas situation genom historien och . Det måste handla om det samiska folkets rättigheter och levnadsvillkor kopplat till demokrati och mänskliga rättigheter. Den rasism och de övergrepp som det samiska folket fått utstå är helt oacceptabelt, och vi måste göra vad vi kan för att nå ett samhälle fritt från rasism och som värnar ursprungsbefolkningens rättigheter. I det arbetet är det avgörande att just öka självbestämmande och inflytande samt ha generellt kunskapshöjande insatser i samhället i stort. Men det handlar också om att bevara och ta vara på det samiska kulturarvet. finns det samiska kulturarvet både materiellt och immateriellt bevarat hos museer och enskilda personer. Därför är en viktig del i det fortsatta arbetet att se över möjligheterna för staten att bidra till att de samiska kulturföremål som hittats eller hittas ska möjliggöras att återföras till de platser eller områden där de har sitt ursprung. Det handlar om rätten för det samiska folket att formulera och äga sin egen historieskrivning. Det är ett viktigt steg på vägen för att fortsatt stärka det samiska folkets självbestämmande och inflytande.
mot · H8022516 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning i entreprenörskap ska erbjudas fler gymnasieelever än vad som sker och tillkännager detta för regeringen. genomgår en stor del av gymnasieelever organisationen koncept UF-företagande där eleverna startar, driver och avvecklar ett UF‑företag. Forskning kring entreprenörskap i skolan ger ett tydligt positivt resultat i fråga om att utbildning i entreprenörskap ger effekt både på det personliga och det samhällsekonomiska planet. Mot bakgrund av dessa resultat och det allmänt stora behovet av ökat entreprenörskap bör därför fler gymnasieelever ges chansen att driva UF-företag. I syfte att undersöka värdet av konkret entreprenörskapsutbildning för unga har Ung Företagsamhet, med hjälp av Ratio, undersökt hur de som drev UF-företag 1993–1994 inom ramen för Ung Företagsamhet på gymnasiet klarar sig senare i livet. I resultatet kan vi bl.a. utläsa att de 2 400 elever som drev UF-företag 1993 och 1994 har högre lön efter utbildningen än de som inte drev UF-företag större chans att vara chef än de som inte drev UF-företag mindre risk att vara arbetslös än de som inte drev UF-företag. Dessutom visade det sig att bland de som drev UF-företag var sannolikheten högre att de senare i livet blev företagare och att dessa i snitt tjänade mer i årslön än de som inte drev UF-företag. Även om uppföljningen ovan har på nacken är det uppenbart att mer entreprenörskap i utbildningen är en viktig förklaring till att människor senare i livet blir företagare och lär sig möta livet på ett sådant sätt att de har lägre risk för arbetslöshet även om de inte väljer att bli företagare. Att de därtill tjänar bättre på sitt arbete ger både dem själva och samhället välfärd. har många småföretag, och de startas i stor utsträckning i branscher såsom bygg, fordon, de gröna näringarna, turism, kulturella och kreativa näringar vård och omsorg. får dessa elever i liten utsträckning möjlighet att träna på företagande i skolan. Det borde vara självklart för dessa elever att driva UF-företag. är ett av världens bästa länder på innovationer. Men, vi måste bli bättre på att kommersialisera våra idéer. Att driva UF-företag är ett viktigt steg i att förkorta vägen från idé till produkt och att tidigt få testa på företagande. För att fler elever ska ges chansen att driva UF-företag måste till exempel ─ fler elever på yrkesprogram och estetiska programmet uppmanas driva UF-företag då deras yrkesutgång ofta är företagande. Kursen Entreprenörskap måste vara en programgemensam kurs eller inriktningskurs på de program där många av framtidens företagare börjar sin resa. ─ fler elever på naturprogrammet och tekniska programmet driva UF-företag. Kursen Entreprenörskap måste vara en programgemensam kurs eller en inriktningskurs på de program där många av framtidens innovatörer börjar sin resa. Mot bakgrund av det ovan anförda må besluta att ge regeringen till känna att utbildning i entreprenörskap ska erbjudas fler gymnasieelever än vad som sker. [1] , docent och , doktorand, – , publ.
mot · H8022517 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att vildsvinskött ska bli mer tillgängligt och tillkännager detta för regeringen. I vårt land finns en växande vildsvinsstam. Den härstammar från ett antal djur som rymde från hägn. En fullvuxen sugga föder mellan fem och sex kultingar . Djuret har successivt spritt sig längre norrut och över allt större områden. Trots att det skjuts rekordmånga vildsvin kvarstår stora problem såsom skador på jordbruk, trafikolyckor med skada på bil och/eller personer etc. Som ett exempel kan vi se att ökade antalet vildsvinsolyckor i , jämfört med året innan. Vildsvinsstammen beräknas öka till som det ser ut . För att kunna begränsa vildsvinsstammens tillväxt och även begränsa skadorna måste det bedrivas en effektiv jakt på vildsvinen. Vildsvinskött kan innehålla trikiner och måste därför testas genom bl.a. (). Trikiner är parasitära maskar som kan smitta från djur till människa. är det viktigt att skapa incitament för större avskjutning när det behövs och att därmed även ha en chans att minska olyckor och skadegörelse. Det är minst lika viktigt att också öka tillgången på vildsvinskött till konsumenter som är intresserade av detta utan att kompromissa med livsmedelssäkerheten med hänsyn till trikinerna. har presenterat rapporten skog till krog – Vilka hinder motverkar mer vildsvinskött på marknaden? (2013:28). Rapporten uppmärksammar fyra primära hinder till att det inte finns mer vildsvinskött på marknaden: hanteringen, kostnaderna, priserna och okunskap hos konsumenterna. Dessa fyra hinder hänger samman och motverkar mer vildsvinskött på marknaden. Om mer vildsvinskött ska kunna nå marknaden framöver måste hela marknaden hänga med, vilket förutsätter att hela kedjan, från jägare till konsumenter, fungerar och är redo för detta. bör tillkännage för regeringen att arbetet med att genom olika metoder undanröja ovan nämnda hinder bör prioriteras för att det miljövänliga vildsvinsköttet ska nå marknaden och även leda till mindre skadegörelse och trafikolyckor som har varit en negativ konsekvens av vildsvinsstammens utbredning.
mot · H8022519 · 2020-10-05 00:00:00 — Märkning av tillsatt socker i livsmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om märkning av tillsatt socker i livsmedel och tillkännager detta för regeringen. Över halva vuxna befolkning har övervikt eller fetma, och läget är akut. I fotspåren följer bland annat typ 2-diabetes, cancer, hjärt-kärlsjukdomar, demens, psykiska sjukdomar och andra följdsjukdomar. Endast fetma beräknas kosta 70 miljarder , enligt . Problemen med övervikt och fetma har förvärrats , och vi har inte råd med detta längre. Vi måste vända den negativa trenden och förebygga ohälsa. En viktig orsak till fetman är överkonsumtionen av tomma kalorier i form av tillsatt socker. Socker bidrar inte med någon näring till kroppen. Enligt rekommendationer ska vi därför maximalt konsumera av våra kalorier från tillsatt socker, annars riskerar vi näringsbrist. Utgår man från dessa rekommendationer borde vi i uppskattningsvis förbruka maximalt socker per person och år. Men vi ligger långt över den gränsen. Trots en ordentlig nedgång – då vi förbrukade runt socker per person och år – ligger vi fortfarande på runt enligt statistik. Om vi skall följa rekommendationer, måste konsumenterna själva kunna räkna ut hur mycket socker de får i sig. Det är omöjligt eftersom mängden tillsatt socker i en vara redovisas tillsammans med naturligt socker i deklarationen av mängden sockerarter. Den mängd sockerarter som anges kan till exempel vara större i en tomatpuré än i en ketchup. Men i tomatpuré finns bara naturligt socker från tomat, i ketchup finns både naturligt socker och tillsatt socker, men för en konsument är det omöjligt att avgöra hur mycket socker som är tillsatt. Amerikanska FDA förslog 2016 en märkning av mängden tillsatt socker i mat. Näringsdeklarationen skulle även ange hur stor andel av det maximala dagsintaget av socker som en portion av livsmedlet motsvarade. Här är exempel på hur många procent av den maximala dagsransonen socker som ett livsmedel innehåller: En påse gelégodis (): Verums hälsofil, , 1 st kanelgiffel, Pågen, . Tillgång till denna information gör det lättare för konsumenter att, oavsett utbildningsnivå, avgöra vad som är en lagom mängd socker att äta. En portion sötad hälsofil till frukost och en påse godis efter maten ger en dubbel maximal dagsranson socker. En hjälp i arbetet med att få ner sockerförbrukningen skulle därför vara att i näringsdeklarationen tydligt ange mängden tillsatt socker i livsmedel. Det är ett sätt att tydligt uppmärksamma konsumenterna så att de kan göra ett aktivt val. Produkttillverkare gör dock inte denna märkning frivilligt även om konsumentorganisationer legat på, därför behövs en ny lagstiftning som anger att mängden tillsatt socker i livsmedel skall anges i näringsdeklarationen.
mot · H8022520 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över hur socialförsäkringarna och andra samhälleliga skyddsnät kan värdesäkras och tillkännager detta för regeringen. Klyftorna ökar i . Koncentrationen av både tillgångar och inkomster har ökat ordentligt som beskattningen av kapital minskat. har värdet på de socialförsäkringar och andra skyddsnät som samhället erbjuder urholkats till följd av att dessa inte räknats upp i samma takt som människors levnadsomkostnader ökat. Rika blir rikare, fattiga blir fattigare. De som har den lägsta ekonomiska standarden i är företrädesvis människor som är beroende av ersättningar från socialförsäkringar eller andra ersättningar från det allmänna. Varken lägstanivåer eller takbelopp i ersättningarna räknas upp utan höjs bara när det fattas aktiva beslut om det. Detta gör att den som har sjukersättning eller lägstanivån i föräldraförsäkringen eller a-kassan har en obefintlig inkomstutveckling som hyran, matkostnaden och drivmedelspriserna ökar . Detta försämrar succesivt den ekonomiska standarden för samhällets mest utsatta invånare. Detta tycker jag att det finns anledning att överväga att se över.