ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802469 · 2020-09-29 00:00:00 — Övervakningsorgan för illegala penningflöden ställer sig bakom det som anförs i motionen om övervakningsorgan för illegala penningflöden och tillkännager detta för regeringen. Kriminell verksamhet och att flytta stora summor pengar mellan bolag och personer i olika nationer är ett växande problem. har flera fall uppmärksammats där stora summor pengar forslats mellan banker och personer i olika länder i världen. Banker världen över jobbar ständigt med denna fråga. Vill man komma åt denna typ av organiserad verksamhet och stoppa dessa transaktioner och kapitalflöden så bör därför ett än större samarbete till mellan länders myndigheter och banker. är en av 37 medlemmar i den internationella organisationen (). Det innebär att har åtagit sig att följa FATF:s 40 rekommendationer som utgör internationella standarder för hur penningtvätt och finansiering av terrorism ska bekämpas på ett effektivt sätt. Till denna organisation skulle det då vara aktuellt att inrätta ett övervakningsorgan där banker världen över ansluter sig och får dela med sig av kundkännedom samt kunders betalflöden till organet. Organet skulle då kunna övervaka, upptäcka och förhindra illegala betalningar associerade med kriminell verksamhet och finansiering av terrorism. På grund av svårtolkad lagstiftning kan banker och finansiella institut ha svårt att bedöma vad som är tillräckligt god kundkännedom. Om organet sätter standarden för vad som anses vara god kundkännedom, kan alla anslutna medlemmar arbeta utefter dessa ramar och på ett effektivare sätt inhämta relevant kundinformation som organet sedan använder i sitt arbete. Ett sådant övervakningsorgan/en sådan organisation bör kunna inrättas utan att man bryter mot de sekretessbestämmelser som finns. Det är ytterst viktigt att banker och länders myndigheter ständigt jobbar med och utvecklar detta arbete. I ett gemensamt samarbete kan arbetet fördjupas, förenklas och förbättras. Allt för att stoppa illegal verksamhet. Genom detta kan man enkelt förhindra och försvåra kapitalflöden och komma åt penningtvätt, kriminell verksamhet samt finansiering av terrorism. Regeringen bör därför i internationella sammanhang driva på för att en sådan här inrättning/ett sådant här organ kan bildas. Detta både inom samarbetet för Europeiska unionen och i andra sammanhang. [1] Källa och text från polisens hemsida om penningtvätt.
mot · H80247 · 2020-09-10 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att fördela om stöden som är projektbaserade till mer årsbaserade föreningsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket hos Allmänna arvsfonden vid beviljande av medel och tillkännager detta för regeringen. Det goda samhället bygger på att vi gemensamt tar ansvar för oss själva och de som finns oss nära och att vi gör olika insatser för att andra ska få det bättre. När det sker i samarbete mellan människor och det sker av ideella krafter så skapar det ofta ännu mer mervärde. har alltid haft ett stort engagemang hos enskilda individer och det är fortsatt stort. Utan krafterna i civilsamhället skulle inte vara där det är . Samhället behöver stötta de föreningar som på olika sätt bidrar till att får tillgång till nya arbetssätt genom att olika projekt genomförs, helt av civilsamhället eller tillsammans med en eller flera myndigheter. Det sker bland annat genom att man kan söka medel hos Allmänna arvsfonden för att testa ett nytt arbetssätt. Det kan handla om allt från en viss pedagogik i en verksamhet till att inrätta en stödlinje på olika språk till ensamkommande flyktingbarn. Det som försvårar för en del av de föreningar som arbetar med olika projekt är att få en hållbarhet i sin verksamhet. saknas det bidragsstöd till denna typ av föreningar som är baserat på något annat än direkta projekt, vilket gör att det inte finns förutsättningar att arbeta mer långsiktigt och hållbart. Jag vill att vi ser de ideella organisationerna som ett komplement till det offentliga och det behövs då ett mer hållbart stöd. Om man fördelar om delar av det bidrag som söks på projektbasis till att vara ett årligt föreningsstöd finns möjlighet till ett mer kontinuerligt, långsiktigt arbete. En annan förbättring är att öppna upp för att man ska kunna koppla forskning till projektet för att få ut mer kunskap och skapa evidens på nya arbetssätt. Att öppna upp för att inkludera forskning när medel från Allmänna arvsfonden används, kan vara en väg framåt. Även att se över tidsgränsen för hur långa projekten kan vara skulle förbättra. En del projekt kräver för att visa resultat och i de fallen kan särskilda beslut om det fattas.
mot · H802470 · 2020-09-29 00:00:00 — Kostnadsförslag vid nya kraftledningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om kostnadsförslag vid nya kraftledningar och tillkännager detta för regeringen. (SvK) är ett svenskt affärsverk som har till uppgift att planera och ansvara för stomnät när det gäller elförsörjningen. Just nu planeras flera större ledningsprojekt i . På östsidan av planeras ny ledning genom flera län och på västra sidan av planeras för ombyggnad av Harsprångsledningen via och delar av . I dessa projekt har flera organisationer som LRF och men också flera kommuner engagerat sig för att bland annat få uppgifter på hur man kan bygga en ny ledning på ett annat sätt än luftledning och då exempelvis via markförlagd kabel. När ny infrastruktur som vägar och järnvägar planeras i så presenterar alltid en rad olika alternativ för dragning av en väg eller järnväg samt vad kostnaden för dessa är. menar att även ska presentera olika alternativ vid planering av nya ledningar. Dock har det inte skett, utan SvK har endast presenterat en lösning som påverkar markägare och privatpersoner till det sämre. Det har också ibland framkommit att man endast muntligt presenterat att ett annat alternativ inte är genomförbart men man har inga direkta underlag eller dokumentation för det. Regeringen bör därför utreda hur presenterar sina lösningar så man alltid presenterar en rad olika förslag när nya ledningar ska byggas så att man vid samråd som markägare och organisation kan meddela vilket förslag man anser vara mest lämpligt.
mot · H802471 · 2020-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om sekretess inom djurskydd och tillkännager detta för regeringen. I har vi en stark, bra och utvecklad djurskyddslagstiftning som ska syfta till att djuren mår och har det bra. Tillsyn av djuromsorgen hos landets lantbrukare ligger på länsstyrelsernas djurskyddshandläggare att utöva. Det kan ske både regelbundet och oanmält efter en eventuell anmälan. Handläggning och dokumentation av ärenden inom lantbruket lyder under offentlighets- och sekretesslagen för att skydda vissa uppgifter som tillsynsmyndigheten har tillgång till genom sitt uppdrag. Handlingar från ett gårdsbesök kan begäras ut av gemene man men handläggaren på ska då bedöma vilka uppgifter som ska lämnas ut samt också bedöma vad som är känsligt eller ej utifrån sekretessbestämmelserna. Lagstiftningen tar sikte på uppgifter i ärendet respektive beslut (som alltid är offentliga). Här kan alltså vem som helst begära ut handlingar om hur ärenden och lantbrukare har haft det vid kontrollbesök. Huvudregeln är att allmänna offentliga handlingar ska lämnas ut, med undantag för de situationer som nämns i offentlighets- och sekretesslagen samt förordningen. För den statliga tillsynen gäller följande sekretess: För uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgifterna röjs, och För uppgift om andra ekonomiska eller personliga förhållanden än som avses i 1 för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet. När det handlar om statlig tillsyn enligt livsmedelslagstiftningen och miljö- och hälsoskydd ska sekretessen (i de fall kriterierna för den är uppfyllda) ändå lyftas om det handlar om uppgifter som kan antas skada den enskilde ekonomiskt, men intresset av allmän kännedom om förhållanden som rör människors hälsa, miljön eller redligheten i handeln eller ett liknande allmänintresse har sådan vikt att det bör lämnas ut. För djurskyddsärenden finns inte denna regel om att sekretessen i vissa fall ska lyftas på grund av ett definierat allmänt intresse. Öppenhet och transparens är bra och viktigt men att bedöma hur djurskyddet är och vad en eventuell åtgärd ska bli är något som profession ska göra och inte enskild som begär ut handlingar. På detta sätt kan också trakasserier mot lantbrukare öka och djurskyddet blir inte starkt och bra när människor med andra intressen kan ta del av eventuella handlingar. Regeringen bör därför med ovanstående utreda hur sekretessen för djurskydd kan bli än bättre så att alla handlingar som lämnar länsstyrelserna i dessa fall alltid har en stark sekretess och djur och lantbrukare sätts i första rummet.
mot · H802473 · 2020-09-29 00:00:00 — Forskning och rådgivning kring insjöfiske och vattenbruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka forskning och rådgivning kring insjöfiske och vattenbruk samt samordna detta vatten- och miljöarbete med de övriga nordiska länderna och tillkännager detta för regeringen. produktionsförmåga i fråga om mat utnyttjas allt sämre genom att åkrar och betesmarker läggs i träda eller extensiva eller förbuskas. Produktionen av mjölk, nötkött och griskött minskar. Skogarnas avkastning av viltkött minskar på grund av de växande rovdjursstammarna av björn och varg. gäller det att vända utvecklingen genom en bred kraftsamling mellan stat och näring, industri och handel, forskning och rådgivning med mera. Denna motion riktar in sig på de svenska insjöarnas rikedom av fisk och den stora potentialen att öka produktionen och fångstuttagen. har 95 000 sjöar där våra fyra största sjöar svarar för av det svenska insjöfisket. Det finns utvecklingspotential i insjöfisket. Fångsterna i det yrkesmässiga sötvattensfisket uppgick till totalt och ett värde i första handelsledet av . Motsvarande uppgifter för var respektive . De ekonomiskt mest betydelsefulla fiskarterna i det yrkesmässiga sötvattensfisket är gös, kräfta och ål. Hur mycket proteinbiomassa kan de svenska insjöarna producera och vad kan den användas till? Här är kunskapen för dålig och det bedrivs inte mycket forskning med den inriktningen . , mört och övrig vitfisk borde ses som en slumrande resurs som borde kunna fångas i växande mängder och nyttjas till nya spännande ändamål. Många av landets sjöar är övergödda och påverkar i sin tur och negativt. Övergödningen har gynnat vitfisken som ökar belastningen genom att späda på övergödningen ytterligare. De tusentals ton vitfisk som finns i sjöarna skulle kunna användas som råvara till fiskmjöl och användas som foder i den ökade fiskodling som vi redan beslutat om. Detta skulle gynna såväl vattenmiljön som rovfiskarna gädda, gös och abborre som alla är värdefulla exportprodukter. Det är mycket som förenar de nordiska länderna vad gäller insjöfisket, och det arbete som sker i bör i så hög grad som möjligt ske med goda kontakter med de övriga nordiska länderna. I exporterar vi gädda, gös och abborre som vi importerar odlad fisk (hajmal m.m.) från . Någonstans på vägen genom möts dessa fiskar. Med ökad satsning på insjöfiske kan behovet av import rimligen minskas. Landsbygdens turistföretagande gynnas av bra fiskevatten vilket ju saknas i stora delar av . Den viktigaste punkten är dock att fiskevård, vattenvård och fiskodling ses som ett gemensamt område då de alla påverkar varandra. Alltså behöver vi i likhet med utveckla forskning och rådgivning på området. Vi har motionerat i denna angelägna fråga tidigare. Utskottet har utan närmare kommentarer hänvisat till den forskning och rådgivning som pågår. Vi anser att den är alldeles otillräcklig och därtill att detta vatten- och miljöarbete bör samordnas med de övriga nordiska länderna.
mot · H802474 · 2020-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för intrång på mark för ianspråktagande till ledningsutbyggnad, , vägar, järnvägar och annan samhällsinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. Av ett antal olika skäl uppstår intressekonflikter mellan den enskilde markägarens vilja och samhällets önskemål att kunna utnyttja mark för annat ändamål. Två traditionella områden är vägar och järnvägar. handlar det lika ofta om ledningsdragningar av olika slag, transformatorstationer m.m. Även har efter hand alltmer utökat kraven på intrång på enskild mark. Två exempel som har medfört infekterade diskussioner mellan markägare och exploatörer är anläggningar för nya stomnät för elöverföring. Detta är en typ av anläggningar som tar väldigt mycket mark i anspråk . Inte sällan innebär nya ledningsdragningar att redan tidigare hårt exploaterade områden, där markägare har fått sina möjligheter att utnyttja sin mark, blir ytterligare kringskurna. Den ackumulerade effekten av ytterligare ett intrång blir netto större än de enskilda intrången räknade vart för sig. I ett modernt samhälle kommer man från tid till annan till situationer då man behöver utnyttja mark för samhällets infrastrukturändamål. Därom är både insikten och samsynen i samhället stor. är kraven på avkastning av marken för odlingsändamål växande vad gäller mark avsedd både för jordbruk och för skogsbruk. Vi vet också att markens koldioxidsänkande förmåga, den ”kolsänka” som växande skogsmark utgör, kraftigt reduceras vid till exempel exploatering för ledningsgator. Skogsbruk som näring är därtill en av landets viktigaste industribaser med ett väldigt högt exportnettovärde. Självklart blir det då över tiden välståndspåverkande om betydande mängder skogsmark omvandlas till impediment till exempel på grund av ledningsgator. Enligt vårt synsätt är det därför rimligt att människor som i egenskap av markägare berörs ges en ersättning för markintrång som täcker inte enbart ett dagsaktuellt saluvärde för det som växer på marken, utan även en ersättning för den avstådda framtida avkastning som uppstår så länge marken ifråga tas i anspråk för ledningsdragning. Ett sådant synsätt och system avseende ersättning för markintrånget skulle ge ledningsexploatören ett betydligt starkare ekonomiskt incitament att välja en modern och marksnål teknik istället för den traditionella och mycket markslösande teknik som nyttjas vid elstomnätsbyggande i vårt land. Det är också viktigt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv att exploateringskalkyler görs mellan olika alternativ där prissättningen fullt ut täcker den totala samhällsekonomiska kostnaden för att mark tas i anspråk för t.ex. ledningsbyggande och där marken mer eller mindre görs omöjlig för annan användning. Grundtanken är att med en relevant ersättning får markägaren sin rättmätiga ersättning och exploatören av marken får rätt ingångsvärden i sina kalkyler på samhällskostnaden för det aktuella intrånget. Vår övertygelse är stark i att detta totalt sett skulle leda till ett ökat val av en långt mera marksnål teknik än vad som sker t.ex. av vid byggande av stora överföringsledningar.
mot · H802477 · 2020-09-29 00:00:00 — Bättre kreditgarantier för bostadsbyggande på marknadsmässigt svaga marknader ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till att förenkla regelverket kring kreditgarantier, att förbättra informationen om kreditgarantier så att potentiella husbyggare nås samt att säkerställa att kreditgarantierna riktas tydligare mot svaga marknader där det är särskilt svårt att på kort sikt få lönsamhet i nyproduktion av bostäder, och detta tillkännager för regeringen. råder underskott på bostäder i nästan hela . Trots att många landsbygdskommuner är i behov av fler bostäder finns hinder för nybyggnation. Svårigheter att bygga de bostäder som behövs riskerar att hämma utvecklingen. För oss är det självklart att man ska bo och leva var man vill. är det brist på bostäder i många av landets kommuner. Inte minst på landsbygden. Vi kan inte bara stå vid sidan om och se hur bostadsbristen fortsätter, utan det behövs rejäla reformer för att öka byggande på landsbygden. Det behövs enklare regler, minskade kostnader och bättre stöd och rådgivning till de kommuner, företag och privatpersoner som vill bygga. Förutom att se över hur fastighetsavgiften kan användas för att stimulera att boendekapaciteten ökar, hur nedskrivningsreglerna kan ändras och hur bygglov skulle kunna slopas utanför detaljplanelagt område så borde de statliga kreditgarantierna riktas tydligare mot svaga marknader där det är särskilt svårt att på kort sikt få lönsamhet i nyproduktion av bostäder. kan man få kreditgaranti av kostnaden så länge det inte överstiger per kvadratmeter uppvärmd boarea. För kooperativ hyresrätt kan man få garanti . Reglerna är dock komplexa och kunskapen om hur de används på bästa sätt behöver bli bättre. Därför har de inte utnyttjats fullt ut. Förtydliganden och förenklingar behövs. Vi ser också ett behov av att se över hur stöden ytterligare kan anpassas till landsbygdskommuner (exempelvis i stödområde A och B) och på orter där det finns behov av exempelvis sociala bostäder.
mot · H80248 · 2020-09-10 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samverkan mellan trafikpolisen och utbildade fordonskontrollanter bör öka och tillkännager detta för regeringen. Många fordon rör sig på våra vägar eftersom mängden transporter ständigt ökar i samhället. Det handlar både om långa och korta transporter och det handlar om transporter som går mellan företag och mellan företag och individer. Gemensamt för våra transporter är att de måste ske med hänsyn både till miljön, arbetsmiljön för föraren och till att man följer de trafikregler som finns. Det svenska polisväsendet har till uppdrag att arbeta med många olika frågor och däribland även att övervaka trafiken och godstransporter som sker på vägen. Att kunna bedöma om en lastbilstransport sker enligt givna regler kräver ofta specialkunskaper. Det krävs att man både kan bedöma fordonets korrekta lastning, läsa av färdskrivare, kunna genomföra flygande besiktningar, kontrollera att man inte överskridit cabotagereglerna med mera. har antalet trafikpoliser minskat då de behövs inom andra delar av polisväsendet och färre kontroller sker på våra vägar. För att kunna öka antalet kontroller på våra vägar så menar vi att det behövs fler kontrollanter. Kontrollanterna behöver inte nödvändigtvis vara utbildade poliser utan kan vara specialutbildade besiktningspersoner. På det sättet behöver polisen bistå med en person som kan stå för själva trafikövervakandet och invikningen av fordonet, medan kontrollanterna kan göra kontrollerna. Detta frigör det antal trafikpoliser som krävs och kontrollerna blir mer effektiva.
mot · H802480 · 2020-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en samlad handlingsplan för att värna ett levande fäbodbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av ägofredslagstiftningen så att fortsatt fäboddrift kan bedrivas och tillkännager detta för regeringen. Våra fäbodar är, trots sin relativt ringa omfattning, mycket viktiga bland annat för bevarande av den biologiska mångfalden, värdefulla natur-, byggnads- och kulturmiljöer och för att värna utrotningshotade husdjursraser. En fäbod är något av en modell för ett hållbart sätt att leva och cirkulär ekonomi i praktiken. Fäbodarna är välbesökta och viktiga för besöksnäringen. Fäbodbrukarna är företagare och behöver bra villkor för lönsamhet och för att kunna verka. Det finns utmaningar för fäbodverksamheten och fäbodbrukarna. Vi anser det nödvändigt att åtgärder vidtas för att bland annat öka kunskapsspridningen om fäbodbruket, underlätta generationsövergångar, förbättra möjligheter att förebygga och skydda sig mot rovdjursangrepp på djuren och ge förutsättningar för ökad lönsamhet genom bättre stöd och villkor. Vi föreslår att regeringen arbetar fram en samlad handlingsplan för att värna ett levande fäbodbruk. Detta bör ges regeringen till känna. Ett fritt hållande av djur på skogen är både karaktäristiskt för fäbodbruket och en förutsättning för fortlevnad av tradition och det kulturella uttryck som fäbodverksamheten representerar. Det finns behov av åtgärder för att klargöra kunskap och fakta om gällande betesrättigheter, minska och föregå potentiella markkonflikter och bevara det utrymme fäbodbruk behöver i form av tillgång till betesmarker. Här kan kommuner, myndigheter och olika organisationer samverka med praktiska, lokala initiativ. Fäbodbrukare bedriver ofta en hantverksmässig livsmedelsproduktion som är starkt säsongsbetonad. Regelverket kring livsmedelsproduktion och djurhållning är skrivet för storskalig verksamhet, och det är därför viktigt att fäbodverksamheten bedöms från ett annat perspektiv och medges generella undantag som regel. För att värna den fria betesrätten (mulbetesrätten) som är så avgörande för fäbodbruket anser jag att det behövs ett klargörande av rättsläget avseende ägofredslagstiftningen. Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (C)
mot · H802482 · 2020-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ombyggnationen av på sträckan –bör prioriteras och tillkännager detta för regeringen. Den olycksdrabbade vägsträckan på mellan och behöver byggas ut. Väg 282 förbinder med flera samhällen öster om staden. Vägen är också ett viktigt stråk för pendlingstrafik samt för semestertrafik till Roslagen . Exempel på olyckor är då en person förolyckades på cykel och krockade Lennakatten med en korsande lastbil. –2019 hade det längs inträffat minst fyra dödsolyckor och frågan är om vi ska behöva vänta på fler allvarliga tillbud längs den allt hårdare trafikerade vägen för att en nödvändig ombyggnation ska ske. Sträckan mellan E4 i och är . Den skyltade hastigheten varierar /timme. Merparten av sträckan är skyltad /timme. Vägen är smal. Som bredast är vägen , men en fjärdedel av sträckan har en vägbredd . Projektet är utpekat som en brist i läns länsplan för åren 2014–2015. Tyvärr har inte gjort någon åtgärdsvalsstudie . är det att kommer till skott med att påbörja en utbyggnad av – inklusive byggande av en cykelbana. Framför allt handlar det om att rädda människoliv på en allt mer trafikerad väg!