mot · H7023491 · 2020-02-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:66 Redovisning av verksamheten i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målnivån i det finanspolitiska ramverket bör ligga fast och tillkännager detta för regeringen. I skrivelsen redogörs för verksamheten i () 2019 och regeringens prioriteringar för arbetet i institutionen. IMF:s senaste artikel IV-konsultation avseende genomfördes och behandlades i institutionens styrelse . I stort delar IMF:s bedömning av ekonomi och behovet av reformer för att möta en avmattning i ekonomin. Beträffande överskottsmålet instämmer dock inte i att det finns anledning att se över målnivån och beklagar att regeringen fortsatt driver linjen att ändra det finanspolitiska ramverket. Det svenska finanspolitiska ramverket är ett verktyg som ska se till att finanspolitiken är långsiktigt hållbar och transparent. Vissa av principerna regleras av lag medan andra utgår från den praxis som gradvis utvecklats . Regeringen är enligt budgetlagen skyldig att lämna ett förslag till mål för den offentliga sektorns sparande. fastställde 2007 överskottsmålet till att det finansiella sparandet ska vara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. träffades en blocköverskridande överenskommelse om förändringar i det finanspolitiska ramverket. Från och med har målet ändrats till en tredjedels procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. anser att ska hålla fast vid det som man kommit överens om, att överskottsmålet ska ligga fast till åtminstone nästa utvärdering samt att utvärdering ska ske varannan mandatperiod. Erfarenheterna från den senaste finanskrisen har visat att effekterna av krisen dämpades i som gick in i krisen med ett betydande överskott. tjänade väl genom att skuldnivån kunde bestå nästan oförändrad. Reformutrymmet i en budget sätts utifrån överskottsmålet. Det nya överskottsmålet har gällt i endast och gör gällande att det finansiella sparandet ska vara över en konjunkturcykel. Som indikator för detta används konjunkturjusterat, eller strukturellt, sparande, alltså sparandet korrigerat för effekter av konjunkturen på skatteinkomster och utgifter, huvudsakligen arbetsmarknadsrelaterade sådana. Ett viktigt skäl för att ha ett överskottsmål är att skapa trovärdighet för den ekonomiska politiken. Därför är det problematiskt att man, som regeringen, inte når målet när det precis har införts. I regeringens budget för föreslås ett finansiellt sparande på , vilket justerat för konjunkturen blir . anser att det finns ett egenvärde i att uppfylla överskottsmålet, särskilt när det sänkts. Det är problematiskt för målets legitimitet att vi har en regering som inte en enda gång nått överskottsmålet. I finns det en bred politisk uppslutning bakom det finanspolitiska ramverket. Denna samsyn grundar sig på erfarenheterna från den djupa ekonomiska krisen i . Svensk ekonomi befann sig då i en allvarlig situation med mycket stora underskott i de offentliga finanserna och med en snabbt ökande offentlig skuld. Under budgetsaneringen infördes ett överskottsmål för den offentliga sektorns finansiella sparande och ett flerårigt utgiftstak för statens och pensionssystemets utgifter. Genomgripande förändringar gjordes i statens budgetprocess för att stärka budgetdisciplinen. Det finanspolitiska ramverket och den breda politiska uppslutningen bakom det har bidragit till en gynnsam utveckling av ekonomi och offentliga finanser. i (M)