mot · H8023422 · 2020-10-06 00:00:00 — För att skapa handlingsfrihet i ett läge där krisen förvärras och krisbuffert behöver tas i anspråk väljer att inte ändra de utgiftstak som föreslås i budgetpropositionen . Skuldankaret, som infördes när överskottsmålet sänktes 2019, är ytterligare en del i det finanspolitiska ramverket. Skuldankaret är inget operativt mål utan ett riktmärke för den önskade skuldnivån, och är satt till . Avvikelser på av BNP ska förklaras för . Före krisen gjorde många bedömare en stor sak av att prognoserna för statsskulden (i detta fall den konsoliderade bruttoskulden för offentlig sektor, den så kallade Maastrichtskulden) pekade på att skulden skulle hamna , och att regeringen skulle behöva hantera det på något sätt redan innan den översyn som ska ske 2026. svar var då att vi borde vänta och se vad nivån hamnar på efter att gått igenom en kris, eftersom prognoser snabbt kan visa sig felaktiga. Så blev också fallet. Statsskulden nådde aldrig och väntas nu istället toppa på av BNP. Något behov av att förändra överskottsmålets eller skuldankarets nivå innan utvärderingen finns det därför inte . Snarare borde den ekonomiska politiken framöver inriktas mot att nå överskottsmålets nivå, något den nuvarande regeringen återkommande haft mycket svårt att göra. var det enbart M/KD-budgeten som bedömdes vara väl anpassad i förhållande till överskottsmålet. Figur 10 konsoliderade bruttoskuld, procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Även om det just nu ser ut som om vi har passerat den akuta krisen så kan den snabbt komma tillbaka. Som beskrevs i kapitel två är smittspridningen på uppgång i många länder, och även i . Skulle spridningen av och insjuknandet i covid-19 komma tillbaka med full kraft kommer också behoven av krisåtgärder för att värna jobb och företag att komma tillbaka. De tillfälliga åtgärder som infördes , i nästan alla fall på initiativ av , kan då bli aktuella igen. Då kommer de allmänna konsumtionsstimulanser som dominerar budgetpropositionen vara fel inriktning för den ekonomiska politiken. Den moderata budgetmotionen är utformad för att ha beredskap även för en sämre utveckling. Den huvudsakliga inriktningen beskrivs nedan. För det första lägger in en krisbuffert i denna budgetmotion. För att snabbt kunna stötta jobb och välfärd ifall krisen förvärras väljer vi att hålla i beredskap jämfört med budgetpropositionen. Om krisen förvärras kan det handla om att snabbt få på plats ett förlängt omsättningsstöd för att motverka arbetslöshet eller att se till att välfärden verkligen får täckning för sina kostnader i ett läge där skatteintäkterna minskar kraftigt. Den svenska statsskulden är fortfarande hanterbar, men ingen vet hur lång och utdragen krisen blir och hur svåra ytterligare vågor av covid-19 kan bli. drev på för och igenom viktiga krisåtgärder för att rädda jobb. Vi pressade bland annat fram en företagsakut, statligt stöd till företagens hyreskostnader, sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt ränta på skattekrediter, stöd till de regionala flygplatserna och inte minst omsättningsstöd till de allra värst drabbade företagen. Och fick med sig hela på att uppdra till regeringen att återkomma med särskilt stöd riktat specifikt till de enskilda näringsidkarna. Till slut, senare, först efter att hotat att köra över regeringen i frågan, lades förslaget äntligen fram och finns med i regeringens och stödpartiernas budget. Det välkomnar och vi är beredda att gå in med liknande stöd igen om läget kräver det. För det andra fokuserar budget på vår plan för att knäcka arbetslösheten. hade stora underliggande ekonomiska problem redan före . Vi hade lägst tillväxt per person i hela EU och trots löften om EU:s lägsta arbetslöshet var det enda land där arbetslösheten, jämfört med , hade ökat innan krisen bröt ut. Med en arbetslöshet har vi nu högre arbetslöshet än alla EU-länder förutom länder som , och . Det beror till stor del på att det råder massarbetslöshet bland många grupper på arbetsmarknaden (se figur 11). Värst är det för utrikes födda med svag utbildningsbakgrund. För kvinnor födda i och utan gymnasieutbildning, vilket utgör en tredjedel av gruppen, är över hälften arbetslösa. Givet att de redan under den gångna högkonjunkturen hade svårt att få jobb har krisen nu medfört drastiskt minskad sannolikhet att de ska kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Figur 11 Arbetslöshet i olika grupper Källa: SCB . Arbetslösheten är både konjunkturell och strukturell, och båda aspekterna behöver adresseras. Det är därför vi anser att den ekonomiska politiken ska vara expansiv . Detta beskrivs mer i detalj ovan. Men en expansiv statlig budgetpolitik med sänkta skatter får inte motverkas av skattehöjningar på nivå. Därför vill vi komplettera den expansiva ekonomiska politiken, bland annat permanent höjda statsbidrag till kommunerna, med ett kommunalt skattehöjarstopp så att inte kommunala skattehöjningar framöver knäcker återhämtningen och förvärrar arbetslösheten. Att likt regeringen enbart se problem som en effekt av krisen är ett misstag. Den svenska arbetsmarknaden har underpresterat och problemen har varit synliga , även om de har satts i blixtbelysning under krisen. Sysselsättningsutvecklingen var från det att tillträdde fram till coronakrisen sämst i hela EU (se figur 12). Figur 12 Förändring i sysselsättningsgrad mellan tredje kvartalet 2014 och fjärde kvartalet 2019, procentenheter Trots högkonjunkturen har tillväxten per person varit låg och BNP per capita är 2020 på ungefär samma nivå som 2014. Att det ser ut så är ingen nyhet och anledningarna till det är kända. Dåligt fungerande integration, höga bidragsnivåer i kombination med höga skatter på arbete, försämrat klimat för företagande och entreprenörskap, höga marginalskatter och omfattande kriminalitet leder till att det byggs upp stora ekonomiska problem i . Dessa strukturella problem har inte åtgärdats under vid makten och det blir alltmer uppenbart att samarbetet med och Liberalerna inte heller kommer att innebära någon förbättring. Budgetpropositionen innehåller visserligen skattesänkningar, men inga som kommer att innebära fler jobb och högre tillväxt . Någon regelförenkling eller skattereform har inte blivit av, utan istället blir skattesystemet allt krångligare och undantagen, avdragen och särlösningarna allt fler. Bidragen höjs medan resurserna till exempelvis fler åklagare lyser med sin frånvaro. Åtgärderna i regeringens proposition är uppenbart utformade efter partiernas behov och inte . Vi moderater väljer istället att fokusera våra reformer på att åtgärda dessa problem. För att åstadkomma det vill vi lägga om den svenska bidragspolitiken. Den som blir arbetslös ska ha en god trygghet, men det ska också finnas en tydlig avtrappning och tidsgränser. Den som invandrat till ska gradvis kvalificera sig till det svenska bidragssystemet och vill dessutom införa ett bidragstak som motverkar långvarigt bidragsberoende. Vi föreslår också en omfattande jobbskattereform där ineffektiva skatteavdrag avskaffas för att ge plats åt den enkla men effektiva principen: Det ska alltid löna sig att arbeta i . behöver inte fler särskilt riktade och invecklade skatteundantag utan jobbeffekt. Den förstärkning av jobbskatteavdraget som vi presenterar i denna budgetmotion ger mer för alla som arbetar heltid. Skattesystemet ska också tydligt stödja arbete och inte användas till att göra livet surt för svenska folket. Endast en växande ekonomi kan bära framtidens välfärd och för att få tillbaka till en långsiktigt hög tillväxtbana föreslår vi att investeringar i ska bli mer lönsamma som vi ser till att kunskapsfokuset i skolan skärps. Vi sänker därför skatten på investeringar, bolagsskatten permanent – istället för det tillfälliga, ettåriga, retroaktiva avdrag som regeringen föreslagit. Längre skoldagar och mer fokus på språk och matematik gör att vi tar sikte på världens bästa skola. För det tredje fokuserar budget på en ny, mönsterbrytande inriktning på kriminalpolitiken. De kriminella gängen flyttar fram sina positioner – och befäster dem med egna vägspärrar. De så kallade förnedringsrånen fortsätter och blir allt grövre. Om ska bli ett tryggare land att bo och leva i krävs en politisk mobilisering mot det grova våldet här och . Och när fler ska lagföras och fängslas krävs också en politik som konsekvent stärker hela rättsväsendet och inte som regeringen underfinansierar . Den ökande brottsligheten får också ekonomiska konsekvenser. rankar världens ekonomier efter ett stort antal parametrar i sin hamnar på plats 41 när det gäller företagens kostnader för att hantera organiserad brottslighet och plats 40 när gäller hur tillförlitlig polisen är. Detta är långt efter övriga nordiska länder. plan för ett tryggare innehåller mönsterbrytande åtgärder som fungerat i för att krossa de kriminella gängen. Det handlar bland annat om dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner, ökad avlyssning och kameraövervakning, ett system med anonyma vittnen och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng. Vi gör även en särskild satsning på fler polisanställda i yttre tjänst genom att möjliggöra en omfördelning av befintliga poliser. För att göra polisyrket mer attraktivt föreslår vi att utbildningen betalas av staten. budget innebär också en förstärkning av , domstolarna och Kriminalvården jämfört med regeringens. Skattebetalarnas pengar ska prioriteras där de behövs mest. 3.2.4 Prioriterade reformer i budgetmotion Tabell 5 Prioriterade reformer och finansiering i budgetmotion () plan för att knäcka arbetslösheten Reformer för att möta den vikande konjunkturen Stärk kommuner och regioner och inför ett skattehöjarstopp Strukturreformer för fler jobb och högre tillväxt Jobbskattereform: mer lönsamt att arbeta Jobbskattereform: mer lönsamt att investera i Längre skoldagar och mer kunskap i skolan plan för att krossa kriminaliteten Fler poliser och betald polisutbildning Statliga ordningsvakter och bättre möjligheter att klara upp brott Ökade resurser till åklagarna, domstolarna m.fl. Ökade resurser till Kriminalvården och avskaffad ungdomsrabatt Sociala insatser för ökad trygghet Större statligt ansvar för LVU m.m. Insatser i utsatta områden Sänkta drivmedelsskatter med per liter Nej till höjda skatter för bilister Nej till extra skatt på kläder och skor Goda villkor för äldre Sänkt skatt på pensioner En trygg sjukvård och omsorg i hela Åtgärda vårdskulden och stärk sjukvården Hantering av uppskjuten vård och covid-19-relaterad vård Högre kvalitet i sjukvården Testning, smittspårning och uppbyggnad av beredskapslager Stärk kvaliteten och medarbetarna i äldreomsorgen Återställ ordning och reda Fler förvarsplatser och stärkt återvändande Ökade resurser till migrationsdomstolarna Stoppa fusket med skattebetalarnas pengar Skärp kampen mot bidragsfusk En snabb och grön omställning Laddinfrastruktur och omställning av transportsektorn Omställning av industrin och koldioxidlagring Bättre miljö och stöd till kollektivtrafiken Insatser för renare hav och vattendrag Stärkt biologisk mångfald m.m. Förstärk det militära försvaret Återupprätta det civila försvaret Inrätta ett cybersäkerhetscenter och stärk Bättre villkor för lantbruket Insatser för kulturen samt trossamfundens säkerhet Finansiering och budgetförstärkningar () Finansiering och budgetförstärkningar på utgiftssidan Reformerade bidrag rörande arbetsmarknaden Effektivisering och omfördelning inom klimat‑, miljö- och energipolitiken Överflyttning av bokade anslag till krisbufferten Reformerade bidrag rörande sjukförsäkringen Stramare migrationspolitik och kvalificering till välfärden Effektivisering av arbetsmarknadspolitiken m.m. Omprioriteringar inom skol- och kulturområdet Finansiering och budgetförstärkningar på inkomstsidan Skatteväxling från ineffektiva avdrag Avskaffat ränteavdrag för lån utan säkerhet Större förslag som återfinns i budgetpropositionen Utgiftsförslag som återfinns i budgetpropositionen Skatteförslag som återfinns i budgetpropositionen Summa finansiering och budgetförstärkningar 4 plan för att knäcka arbetslösheten Den stigande arbetslösheten är största ekonomiska problem. Framförallt för den enskilde som förlorar arbetet och minskar möjligheterna till egen försörjning. Men också för samhället som helhet. Arbetslösheten försvårar inte bara förstärkningar av välfärden när färre betalar skatt och mer skattepengar går till bidrag. Den leder i längden också till sämre pensioner. Och den omöjliggör integration för dem som istället fastnar i livslångt utanförskap. Det i sin tur medför den hopplöshet och frustration som bland annat lägger grund för de kriminella gängens rekrytering. Att pressa tillbaka arbetslösheten är avgörande för framtid av många skäl. I den här budgetmotionen presenterar en plan för att så ska kunna ske. En plan för att knäcka arbetslösheten behöver utgå från problemets orsaker och det faktum att hade stora underliggande ekonomiska problem redan före . Krisen är inte den enda förklaringen till ekonomiska problem. Faktum är att vi – redan innan krisen – hade lägst tillväxt per person i hela EU. Trots regeringens löfte om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet hade vi redan innan krisen EU:s femte högsta. var också det enda land där arbetslösheten hade ökat mellan och fram till dess att coronakrisen bröt ut. Särskilt allvarligt är läget bland dem som invandrat till . Bland kvinnor födda i och , med förgymnasial utbildning, är arbetslösheten . Massarbetslöshet råder bland många grupper på arbetsmarknaden. Att problemen med hög arbetslöshet och låg tillväxt fanns redan innan krisen, av högkonjunktur, visar att har strukturella problem som förstärks av krisen. För att komma åt de problemen krävs således såväl strukturella reformer som konjunkturella åtgärder. Det räcker alltså inte att, som regeringen och stödpartierna, kortsiktigt stimulera ekonomin för att hantera de konjunkturella orsaker som uppkommit i och med coronakrisen. Då riskerar att få leva med hög arbetslöshet . plan för att knäcka arbetslösheten står därför på två ben. Konjunkturåtgärder för att pressa tillbaka den arbetslöshet som kommit under coronakrisen. Strukturella reformer för att lösa problem med utanförskap och låg tillväxt. Första steget i plan för att knäcka arbetslösheten är att pressa tillbaka den arbetslöshet som kommit till på grund av coronakrisen. Vi använder därför den styrka som låga skuldsättning ger oss för att ha en expansiv finanspolitik . Detta gör att vi kan stimulera den svenska ekonomin för att sakteliga kunna pressa tillbaka den arbetslöshet som framförallt har sin orsak i coronakrisen. Tillsammans med det manöverutrymme som skapas av krisbufferten gör det att vi kan kombinera en expansiv finanspolitik med beredskap för att motverka ett eventuell nytt BNP-fall. Att ha en expansiv politik innebär dock inte att man kan slösa med skattebetalarnas pengar. Alla delar av svensk ekonomi behöver också dra åt samma håll. Därför vill vi komplettera den expansiva ekonomiska politiken med ett kommunalt skattehöjarstopp så att inte skattehöjningar i kommunerna hämmar återhämtningen och förvärrar arbetslösheten. 4.1.1 Förstärk kommuner och regioner och inför skattehöjarstopp Arbetslösheten har under coronakrisen närmat sig , och tillhör numera de länder som har högst arbetslöshet i EU. Att bekämpa arbetslösheten är den enskilt viktigaste politiska uppgiften. Detta kräver ett stort antal åtgärder på många olika områden, men två viktiga delar är att undvika uppsägningar i kommuner och regioner och att undvika skattehöjningar på jobb och företagande. Sedan valet har antalet anställda i sektor sjunkit med 40 000 personer, som befolkningen har ökat med 175 000. Nedgången har varit kraftigare i sektor än i den privata, trots den snabbaste inbromsningen av ekonomin sedan . faller kommunernas skatteintäkter som den demografiska utmaningen finns kvar. Eftersom kommunerna är ålagda ett balanskrav behöver kommunerna och regionerna antingen fortsätta minska antalet anställda eller höja skatten. Ingen av åtgärderna är önskvärd eftersom det skulle skada återhämtningen. Höjda kommunalskatter riskerar ekonomins återhämtning och skulle leda till högre arbetslöshet. Därför föreslår ett kommunalt skattehöjarstopp för som vi – för att undvika uppsägningar i välfärden i en lågkonjunktur – vill öka statsbidragen till kommuner och regioner med 26 miljarder extra . Kommuner och regioner som ändå, trots de höjda statsbidragen, höjer skatten kommer få höjningen av statsbidragen kraftigt reducerad. kommuner och regioner kommer att behöva ökade resurser . Det beror delvis på den demografiska utvecklingen med fler äldre och fler barn, men utmaningarna förstärks av coronakrisen som gjort regionernas ekonomi mer ansträngd. beräknar att kommuner och regioner behöver ett tillskott på utöver de resurser som regeringen tillför i BP21 för att dagens kvalitet ska kunna bibehållas. Alternativt behöver de höja skatten med ungefär en krona. Att höja skatterna skulle motverka återhämtningen, och därmed öka arbetslösheten, då den skulle urholka andra stimulansåtgärder. har kommunerna fått tillskott på extra i generella statsbidrag. Detta bedöms vara tillräckligt och kommunerna väntas gå med betydande överskott . , 2022 och 2023 ser läget annorlunda ut. Regeringen har tillkännagivit att den avser att höja statsbidragen 2021 med . Tillskottet trappas av med 5 miljarder och med ytterligare 2023. Utgår man från beräkningar bör höjningen räcka för att hantera kommunernas kostnader. skulle kommunsektorn behöva ytterligare tillskott för att det inte ska bli nödvändigt med skattehöjningar eller nedskärningar i den återhämtningsfas som då förhoppningsvis har kommit in i. Framförallt är det viktigt att tillskotten är permanenta. De tillskott som kommit har till stor del sparats, delvis för att det finns en osäkerhet om ifall man har råd att behålla eventuella nyanställda. Det är också erfarenheten . Bland annat pekar på att tillskotten till kommunerna bör vara permanenta för att ge effekt på anställningar och investeringar. kommer det att vara nödvändigt att kommuner och regioner motverkar kostnadsökningar genom effektiviseringar och prioriteringar och genom att bättre utnyttja globaliseringens möjligheter. I detta läge med djup lågkonjunktur vore det dock olyckligt om kommunerna minskade antalet anställda. Därför anser att kommunerna ska kompenseras för den kostnadsökning som väntas uppstå som skattehöjarstoppet gäller. I budgetmotion föreslår vi därför att kommunerna tillförs permanent . Det är mer än regeringen , mer 2022 och mer . Anslagen till kommuner och regioner höjs med . Det motsvarar per kommuninnevånare och år (fördelat mellan kommuner och regioner). Genom att tillskotten är permanenta ges kommunerna bättre planeringsförutsättningar för att anställa och investera . Dessutom försvinner behovet av att höja skatten för att finansiera nödvändiga utgifter. Kommuner som ändå höjer skatten jämfört med året innan får med förslag dock endast hälften av tillskottet, ca per innevånare. Samma regel ska gälla . Det är samma metod som användes för att motverka att kommunala skattehöjningar skulle motverka återhämtningen efter 90-talskrisen. Efter att skattestoppet infördes sjönk kommunalskatten något de år som stoppet gällde, vilket medförde att den ekonomiska återhämtningen kunde verka fullt ut. har förutsättningarna för grupper som står långt från arbetsmarknaden varit lika svåra redan innan en kris slog till. Trots en långvarig högkonjunktur lyckades regeringen inte bryta det stora utanförskap och bidragsberoende som många människor i befunnit sig i . När gick in i coronakrisen var vi det enda landet i hela EU som ökat arbetslösheten . Krisen har drabbat hårt och den höga arbetslösheten riskerar att bita sig fast på höga nivåer. Av de över 100 000 personer som har varslats har en fjärdedel nu blivit arbetslösa, vilket redan nu är en högre siffra jämfört med finanskrisen där en femtedel blev arbetslösa. Skillnaden i arbetslöshet mellan invandrare och svenskfödda har aldrig varit större och framför allt slås invandrarkvinnor ut från arbetsmarknaden i snabb takt. Arbetslösheten bland utomeuropéer i är nu bland de högsta i EU. Till skillnad mot unga, som förväntas att snabbt komma i arbete när det vänder, riskerar arbetslösheten för dessa grupper att vara hög . Den redan ökande långtidsarbetslösheten väntas nå historiskt höga nivåer och först väntas arbetslösheten nå tillbaka till nivån före krisen. Ett av de viktigaste syftena med den aktiva arbetsmarknadspolitiken är att jämna ut effekter av konjunkturcykeln. Arbetsmarknadspolitiken kan också påskynda etableringen på arbetsmarknaden för dem som ännu inte tagit steget in. Rätt utformad kan en aktiv arbetsmarknadspolitik bidra till lägre arbetslöshet och kortare arbetslöshetsperioder genom insatser som bidrar till förbättrad sökaktivitet, gör människor anställningsbara och säkerställer en effektiv matchningsprocess mellan arbetssökande och arbetsgivare. En viktig del i en effektiv arbetsmarknadspolitik är att rätt individ får ta del av rätt insats, både för att säkerställa att politiken ger avsedd effekt och för att säkerställa att skattebetalarnas pengar används på bästa sätt. För de som kan förväntas att snabbt komma tillbaka till arbetsmarknaden, exempelvis unga med gymnasieutbildning, är det viktigt att arbetsmarknadspolitiken säkerställer att de aktivt söker de jobb som finns. När det gäller personer som står längre från arbetsmarknaden så vet vi att de arbetsmarknadsinsatser som mest liknar ordinarie arbeten också är de mest effektiva. Nystartsjobben har exempelvis visat sig vara ett effektivt verktyg under tidigare kriser och lågkonjunkturer för att få människor tillbaka på arbetsmarknaden. Den som är permitterad ska inte vara passiv Utbildning bör knytas till korttidspermitteringen för att förhindra att människor passiviseras. När korttidspermitteringen infördes togs inte de delar som rörde kompetensutveckling och utbildning med. Regeringen har skjutit till medel för att komplettera permitteringen med kompetensinsatser. Det är välkommet, men det är viktigt att dessa pengar också kommer till användning. Alltför ofta har regeringens krisinsatser varit svåra att använda och så kan inte bli fallet med krav på kompetensutveckling för dem som är permitterade. 4.2 Strukturella åtgärder för fler jobb och högre tillväxt Ska kunna fortsätta vara ett rikt välfärdsland behöver tillväxtförutsättningarna stärkas. är ett av de länder som har lägst tillväxt per capita . Att den historiskt låga tillväxten per capita ser ut att bestå är ett tecken på att tillväxtpolitiken inte är tillräckligt bra. Det kräver en bred palett av åtgärder, men skattefrågorna är centrala. Problemet med en stigande arbetslöshet fanns i redan i högkonjunkturen, innan coronakrisen. Det är alltså ett strukturellt problem – som kräver strukturella reformer. Den som vill knäcka arbetslösheten måste säkerställa en långsiktigt hög tillväxt. För är det tydligt att såväl en stor skattereform som en bidragsreform behöver genomföras. Utgångspunkten ska vara bättre villkor för företag och entreprenörer samt minskat regelkrångel. Det ska också löna sig bättre att arbeta, genom framför allt sänkt skatt på lägre inkomster och införandet av ett bidragstak. vill sänka skatten för dem som arbetar. Vi gör det för att det är rätt; det ökar sysselsättningen och vi gör det för att det är rättvist att ansträngning lönar sig. är och har alltid varit för att skattetrycket sänks. Januaripartierna har sänkt eller vill sänka flera skatter och införa och förstärka ett stort antal skatteavdrag. Dessa förslag ökar dock komplexiteten i skattesystemet och väntas ge få nya jobb. Sysselsättningseffekten är mycket begränsad. har de genomfört skattehöjningar för att finansiera delar av sänkningarna. Dessa höjningar har mycket små effekter på miljön men krånglar till och fördyrar vardagen för svenska folket desto mer.