mot · H8023137 · 2020-10-06 00:00:00 — Ett samlat omhändertagande av de mest sjuka och sköra ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en brett parlamentariskt förankrad vision och riktning för äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Äldreguiden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en samlad nationell handlingsplan avseende testning, smittspårning och isolering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra den del av den förda covid-19-strategin som handlar om att äldre ska isoleras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att göra en översyn av nuvarande kapacitet, organisering och struktur när det gäller smittskyddsläkare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska ges ett nationellt uppdrag att säkerställa att kommunerna har tillgång till relevant skyddsutrustning inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Inspektionen för vård och omsorg av regeringen bör ges i uppdrag att särskilt följa upp och utvärdera att rekommendationerna för skyddsutrustning efterlevs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över anhörigstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur anhörigstödjare i kommunerna kan vidareutvecklas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn avseende utvecklandet av olika boendeformer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning av vårdpersonal inom äldreomsorgen rörande likabehandling av hbt-personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering av läkemedelsgenomgångar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en nationell samordnare för demensvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga grundvårdutbildningar ska ge kunskaper i gerontologi, geriatrik och demens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelbundet följa upp parboendegarantin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta sanktioner gentemot verksamheter inom äldreomsorgen med brister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att följa upp och analysera effekterna av införandet av digital teknik inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka vårdkompetensen inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett samordningsansvar i den nära vården för att ge de mest sjuka och sköra en fast vårdkontakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ avseende ett särskilt försök att utveckla samarbete och samordning mellan kommun och region gällande äldrevården och äldreomsorgen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen behöver uppdateras avseende reglering av vårdansvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa språkkrav för personal inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer för nationella ersättningssystem som underlättar samlad och samordnad vård för de mest sjuka och sköra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera kontinuitet inom hemtjänst och äldreboende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fast läkare och samordning av vårdteam i den nära vården av de mest sjuka och sköra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av vårdval för sammanhållen vård av de mest sjuka och sköra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjlighet även för andra kategorier av läkare än specialister i allmänmedicin att kunna verka som fasta läkare i den nära vården, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningar avseende att genomföra pneumokockvaccination av medicinska riskgrupper och äldre och tillkännager detta för regeringen. Vi moderater önskar att samhället såg av en människas liv precis så som vi ser i en människas liv – med förväntan, förhoppningar, framtidstro, engagemang och omtanke. Detta synsätt präglar vår syn även på de mest sjuka och sköra, som vi alla har förmåga att se alla pigga människor som åldras långsamt och är friska långt upp i åldern. är året som ingen kommer att glömma. Vi kommer framförallt komma ihåg att det var året då covid-19 härjade både i och globalt. Detta blev var året då fokus sattes på äldreomsorgen. Det var på verkligen att de allra mest sjuka och sköra fick en plats högt upp på den politiska agendan. De mest sjuka och sköra som saknar en röst i debatten. Men debattklimatet om äldreomsorgen från politiker har varit hård och delvis onyanserat. Vi ska lära av pandemin men vi ska inte använda pandemin som ett slagträ i debatten för att försöka stärka politiska och ideologiska övertygelser om hur äldreomsorgen ska skötas. Omhändertagandet av de mest sjuka och sköra får aldrig fallera. Utgångspunkten för vården ska vara trygghet, mänsklighet och empati. Personer som ofta är äldre, ibland multisjuka och personer med kroniska sjukdomar ska ha ett tryggt omhändertagande och få en god vård. Det behövs mer av mobil närvård, basal och avancerad hemsjukvård, kontinuitet i kontakterna med vården och sammanhållna vårdkedjor. Detta kräver emellertid betydligt mer av samarbete mellan region och kommun än vad som sker . Det finns behov av ett ökat nationellt ansvarstagande och ledarskap som möjliggör till exempel system med bland annat fast läkare och samordning av ett vårdteam i hela landet. Patientens behov ska styra arbetssätt och organisering. Den svenska vården är emellertid inte organiserad utifrån de mest sjuka trots att till exempel personer som har minst två kroniska sjukdomar står för hälften av de samlade hälso- och sjukvårdskostnaderna. De patienter som är mest sjuka kräver en annan vårdlogik. Ett arbetssätt som snarare är proaktivt istället för reaktivt. Detta sätt att arbeta på kan vi inspireras av vårt grannland . Där har man gått från proaktiv till reaktiv, från sen till tidig insats och från kompensation till rehabilitering. Utredningen effektiv vård pekar på och gör analysen varför de mest sjuka – ofta äldre, multisjuka och kroniskt sjuka behöver vård och omsorg på ett annat sätt än dagens system. Ett nytt sätt som kräver mer samarbete och samordning mellan region och kommun. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys slår fast att en av de stora utmaningarna för vården, omsorgen och är att kunna samordna insatserna för patienten och brukaren. Detta eftersom bristande samarbete ofta leder till försämrad upplevelse av bemötandet och i vissa fall kvalitativt sämre vård och omsorg. Dessa brister kan därtill medföra ökade kostnader bland annat därför att en undersökning eller behandling behöver genomföras på nytt helt i onödan. Behovet av samordning och samarbete kommer att fortsätta öka gällande patienter som har många, skiftande och komplexa behov av vård och omsorg. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys pekar på att av dem i som är har minst en kronisk sjukdom och hade två eller flera kroniska sjukdomar. Därför är det självklart att omhändertagandet och vården för dessa personer måste vara i fokus framöver. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys slår fast att det saknas tillräckliga förutsättningar för vårdpersonalen och medarbetarna i äldreomsorgen att arbeta mer samordnat. Det handlar om till exempel om svårigheter att dela information med varandra och att i det praktiska vardagliga arbetet samarbeta kring hur vården och omsorgen ska ges till en patient. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys tar upp fyra förutsättningar som det samlade systemet och organiseringen av vården och omsorgen behöver uppfylla för att en mer samordnad vård och omsorg för patienterna ska kunna uppnås. Det handlar om följande strukturer: En organisationskultur som fokuserar på patient och brukare och som arbetar för en gemensam vision av en samordnad vård och omsorg Att policyer, lagar och riktlinjer tas fram som ger reella förutsättningar för samordning Att samverkan sker mellan organisationer som skapar bättre förutsättningar för samordning över organisationsgränser Att skapa administrativa system som underlättar samordning En reflektion och tillägg till detta är att fokus inte bara kan vara på samverkan och samordning utan att de olika aktörerna ska kunna samarbeta på djupet över administrativa gränser för individens bästa. Fokus ska ligga på människan i behov av vård och omsorg inte den enskilda organisationen. Problemet är att så är inte vården och omsorgen organiserad och strukturerad . Fastslagna mål för äldrepolitiken behöver kompletteras med en vision och en tydlig riktning Det finns nationella mål för äldrepolitiken. Dessa fastslogs genom propositionen Nationell plan för äldrepolitik. Fyra mål lades fram då och ett femte har tillkommit därefter. Dessa mål är: Kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag Kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende Ha tillgång till god vård och omsorg Erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg Målen är brett förankrade i . De står sig väl trots att dessa mål lades fast och bildar fortfarande en grund för äldreomsorgen och i denna motion konkretiserar vi ett antal moderata förslag som ska leda till förändringar som måste ske inom området vård och omsorg för att kunna ge de mest sjuka och sköra ett mer samlat omhändertagande och ytterligare öka ambitionsnivån inom äldreomsorgen. Det behövs en tydlig riktigt på nationell nivå för vård och omsorg som rör äldre med vårdbehov. vill se en brett parlamentariskt förankrad vision för äldreomsorgen i . Visionen och riktningen hjälper oss att gå åt samma håll – den nationella nivån tillsammans med alla 21 regioner och 290 kommuner. Regeringen bör ta initiativ till en sådan vision och riktning som kan hålla , som den uppdateras regelbundet. Aktuella rapporter som rör de mest sjuka och sköra har genomfört den nationella undersökningen ”Vad tycker de äldre om äldreomsorgen?” på ett jämförbart sätt . Undersökningen riktar sig till alla personer som bor i ordinärt boende med stöd av hemtjänst eller bor på ett särskilt boende. I den nyaste rapporten som kom så fanns ett antal positiva resultat som är värda att lyfta. De allra flesta med äldreomsorg ansåg att de blir bemötta på ett bra sätt av personalen. De flesta ansåg också att personalen brukar ha tillräckligt med tid för att utföra sina arbetsuppgifter hos dem. Oroväckande är att drygt hälften upplever att de har besvär av ensamhet, vilket är oförändrat sedan föregående års undersökning. Det är fortsatt stora skillnader mellan kommuner och mellan verksamheter inom en och samma kommun. Besvär av ensamhet och ofrivillig isolering kan leda till negativa konsekvenser så som ökad trötthet och annan sjuklighet, vilket i sin tur kan leda till ett ökat vårdbehov. En slutsats man kan dra är att äldreomsorgen ofta är bra på att tillgodose fysiska behov men behöver ges förutsättningar för att även tillgodose sociala behov. Precis kom öppna jämförelser för äldreomsorgen 2020. Rapporten tog särskilt upp krissituationer med tanke på den gångna våren och covid-19. En av slutsatserna var att kontinuitetsplaner för kris eller allvarlig händelse har ökat för verksamheter i annan regi än kommunens för de som bor hemma eller på särskilda boenden , men fortfarande saknar hälften planer. Resultaten visar också på att förebyggande arbete för äldre med risk- eller missbruk av alkohol har ökat något jämfört med , men de flesta kommuner saknar rutiner för samordning mellan äldreomsorgen och missbruksenheten, rutiner för handläggare och standardiserad bedömningsmetod AUDIT. Äldreguiden – ett viktigt verktyg för jämförelser Äldreguiden är en webbaserad möjlighet att jämföra äldreomsorg och hemtjänst. Denna tjänst är i skrivande stund stängd. På hemsida är beskedet att ”Vi arbetar på att hitta ett annat sätt att jämföra hemtjänst och äldreboende”. Detta är inte acceptabelt. vill därför att Äldreguiden ska återupptas så att man återigen som medborgare på ett enkelt sätt ska kunna jämföra äldreomsorgen i landet Det krävs ett samlat omhändertagande av de mest sjuka och sköra – en nationell reformagenda När ska lösa samhällsproblem finns det grundläggande principer och värderingar som styr vårt tillvägagångssätt. Det spelar ingen roll vilket sakområde det gäller eller om det är på kommun-, region- eller nationell nivå. utgångspunkt är människan. Därför ska organisering av äldrevård och äldreomsorg ske utifrån patienten eller den äldres perspektiv. Det behövs en nationell reformagenda avseende äldrevården och äldreomsorgen som tydligt pekar på vägar framåt under den fortsatta pandemi och efter densamma. Påfrestningarna på vårdens och omsorgens personal har på sina håll varit enorma. Mycket avgörande arbetsinsatser har utförts av vårdens och omsorgens personal som under mycket svåra omständigheter och arbetsförhållanden gett vård till tusentals patienter som insjuknat i covid-19. Parallellt med detta fortsätter äldrevården och äldreomsorgen att möta stora problem och utmaningar som fanns redan innan covid-19-pandemin bröt ut. Se över ansvarsfördelningen vid en pandemi Utbrottet av covid-19 och den pandemi som följde har skakat om i grunden. Det är välkommet att regeringen har tillsatt så att den i realtid kan följa och inhämta aktuell information, och att den kan samla in och bearbeta händelser som redan ägt rum i någorlunda närtid. Nedan pekar vi ut några konkreta reformer som vi anser nödvändiga att genomföra . Fokusera smittskyddet på testning, smittspårning och isolering föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram en samlad nationell handlingsplan avseende testning, smittspårning och isolering av sjuka i det virus som orsakar covid-19. Denna nationella handlingsplan ska innehålla tydliga riktlinjer som ska följas och planen ska följas upp och utvärderas regelbundet. har förvisso tagit fram dels en nationell strategi för utökad provtagning, dels en vägledning för smittspårning av covid-19. [1] Vi anser att det behövs en handlingsplan som binder samman hur alla myndigheter och aktörer och invånare ska agera avseende testning, smittspårning och isolering. När det gäller testning, smittspårning och inte minst isolering är det viktigt att dessa åtgärder och prioriteringar är långsiktigt rimliga. anser att det är dem som är sjuka i det virus som orsakar covid-19 som ska isoleras, inte alla människor som råkar vara . Vi föreslår därför att regeringen fattar beslut om att förändra den del av covid-19-strategin som rör att äldre ska isoleras i syfte att skydda dem. Det mänskliga lidandet som många äldre nu utsätts för är omänskligt och omoraliskt. föreslår att regeringen ger i uppdrag att genomföra en översyn om nuvarande kapacitet av smittskyddsläkare är tillräcklig och vid behov att ta fram förslag till utvecklad organisering och struktur. Smittskyddsläkaren har nämligen en absolut nyckelfunktion. I varje region ska det finnas en smittskyddsläkare. [2] Smittskyddsläkaren har det samlade ansvaret för smittskyddsarbetet inom det område där denne verkar enligt smittskyddslagen (2004:168). Smittskyddsläkaren ska planera, organisera och leda smittskyddet i syfte att verka för att det sker effektivt, samordnande och likformigt. har cirka 60 smittskyddsläkare medan till exempel har ungefär 350 smittskyddsläkare och minst en smittskyddsläkare i varje kommun. till befolkningsmängden skulle ha ungefär 700 smittskyddsläkare för att vara på motsvarande nivå och kapacitet som . Fler smittskyddsläkare skulle möjliggöra att kapaciteten avseende smittskyddet stärks på lokal nivå, inte minst avseende samarbete och samordning med äldreomsorgen. Nuvarande kapacitet och struktur bygger på en regional organisering av smittskyddsläkare i . Styrkan i till exempel är bland annat att smittskyddsläkare finns på plats i varje kommun. Som exempel hade det varit bra med fler smittskyddsläkare i de orter som tar emot många sommarturister som samlas på en mycket begränsad yta. Stärk äldreomsorgens förmåga att säkerställa ett tryggt smittskydd Inspektionen för vård och omsorg har genomfört en omfattande granskning av äldreomsorgen under covid-19-pandemin. Resultaten av den granskningen som innefattar samtliga av 1 700 äldreboenden visar bland annat att det är 40 kommuner som står för av dödsfallen inom äldreomsorgen. Vid 91 av de granskade äldreboendena har myndigheten observerat brister som föranleder fortsatt granskning. [5] I ett tidigare skede genomförde Inspektionen för vård och omsorg en granskning som då visade att ungefär vart tionde äldreboende hade allvarliga brister. Bland de brister som upptäckts handlar om bristande efterlevnad av basala hygienrutiner och osäkerhet när det gäller hantering av skyddsutrustning gällande såväl när den ska användas som hur ofta exempelvis munskydd ska bytas ut. Därtill handlar brister i äldreomsorgen om att äldreboenden och medarbetare i inte hade tillgång till skyddsutrustning i tillräcklig omfattning. Regeringen har alltid det övergripande nationella politiska ansvaret även när det gäller frågor om tillgången till skyddsutrustning i vården och äldreomsorgen. har det nationella ansvaret för samordningen av smittskyddet på nationell nivå och ska ta de initiativ som krävs för att upprätthålla ett effektivt smittskydd. Det rör även de delar av smittskyddet som avser skyddsutrustning. Ansvar för att vård- och omsorgspersonalen har tillgång till aktuell och relevant skyddsutrustning är ytterst regionernas respektive kommunernas eller annorlunda uttryckt arbetsgivaren, oavsett om den är offentlig eller privat. Vilket ansvar har kommunerna för att låta privata aktörer och utförare av vård och omsorg att ta del av skyddsutrustning? Det något förenklade svaret är att det är den privata arbetsgivaren som utför vården och omsorgen som bär ansvaret för att skydda sina arbetstagare och säkerställa att dessa har tillgång till lämplig och relevant personlig skyddsutrustning. föreslår att det ska ges ett tydligare långsiktigt nationellt uppdrag att säkerställa att kommunerna har tillgång till relevant skyddsutrustning för att kunna bidra till att förhindra smittspridning av olika virus som kan orsaka stor skada för brukare av hemtjänst och äldre som bor i äldreboenden. Därtill att instruktionerna måste förtydligas avseende hur skyddsutrustningen ska användas. Alla medarbetare inom äldreomsorgen måste framgent ha grundläggande kunskaper om smittskydd och ska ha fullföljt en obligatorisk utbildning i smittskydd. Vid en kris som denna covid-19-pandemi är det dock uppenbart att regionernas och kommunernas övergripande yttersta ansvar på lokal och regional nivå väger tungt och likaledes , och nationella myndighetsansvar. Enligt föreskrifter om smittrisker (AFS 2018:4) är det arbetsgivarens ansvar att dels identifiera smittrisker i arbetet, dels bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas. Arbetsgivaren är skyldig att tillhandahålla den skyddsutrustning som situationen kräver för att förhindra att vårdpersonal och patienter utsätts för smittrisker. föreslår att Inspektionen för vård och omsorg av regeringen ges i uppdrag att särskilt följa upp att rekommendationerna för skyddsutrustning efterlevs. Detta i syfte att säkerställa att inga äldre smittas av covid-19 på grund av att rutiner och instruktioner om skyddsutrustning och basala hygienrutiner inte efterlevs. Därtill att säkerställa en trygg arbetsmiljö för alla medarbetare inom äldreomsorgen. anser att demensvården ska kvalitetssäkras bland annat genom att de nuvarande nationella riktlinjerna ska följas upp mer frekvent, en demensvård där alla dementa ska behandlas med värdighet och respekt. Detta är, anser vi, fullt möjligt att kombinera med att kunna vidta rimliga tvångsåtgärder med hänsyn tagen till att fortfarande befinner sig i en pandemi. Anhöriga är en fantastisk resurs som vars insatser är ovärderliga. I takt med att vi lever och att allt fler vill bo kvar hemma längre så kommer troligen personer som vårdar eller stöttar en anhörig att öka. I en rapport som kom konstateras att familjens omsorgsinsatser , vilket är dubbelt så mycket som den kommunala. Dessutom är det allt fler personer med demens bor hemma längre på grund av platsbrist på demensboenden. Att vara anhörig och exempelvis ta hand om en förälder eller make/maka är ett stort ansvar som medför påfrestningar på olika sätt. Det kan medföra frånvaro från arbetet, i vissa fall lägre anställningsgrad för att få livet att gå ihop, bortprioritering av sociala aktiviteter, oro och stress. Den som vårdar eller stödjer en anhörig kan ha rätt till stöd från kommunen. På 1177 kan man läsa om de olika stöd som går att få som anhörig. Det kan handla om avlösning, växelvård, hjälp en del av dygnet, samtal och stödgrupper samt ekonomisk ersättning. Många kommuner har en särskild person som arbetar med anhörigstöd. föreslår att ska ske en översyn av anhörigstödet i stort och hur anhörigstödjare i kommunerna fungerar samt hur de kan stärkas och utvecklas . Även den idéburna sektorn är viktig i stöttningen av anhöriga. Anhöriglinjen som drivs av anhörigas riksförbund är öppen alla vardagar och har telefonnummer 0200-239 500 kan ge råd och stöd till den anhöriga. Det är den enda riksorganisation som arbetar för att förbättra livsvillkoren för anhöriga oavsett vilken ålder eller diagnos den närstående har. Utöka paletten av olika boendeformer Hur man bor som senior påverkar livskvaliteten. Många äldre vill bo kvar hemma . vill hellre bo kvar i sin bostad och anpassa den än att flytta. För att man ska kunna bo kvar kan anpassning av lägenheten behöva ske, ibland behövs hjälp och stöd via hemtjänst eller mobil hemsjukvård. Fler kommuner har behov av att bygga ut den mobila hemsjukvården för de mest sjuka och sköra äldre. Det handlar om att skapa mer nära vård och omsorg. Det kräver mer samarbete och samverkan mellan kommunens hemsjukvård och regioners primärvård och slutenvård. Syftet med mobil hemsjukvård är att kunna ge en trygg, individanpassad och samordnad vård med helhetssyn. Oplanerade vårdtillfällen i slutenvården ska minimeras. Om kommuner inte själva väljer att pröva detta vill vi överväga att införa en bestämmelse i kommunallagen att kommuner och regioner ska samplanera dessa verksamheter. Men det finns även äldre som är för friska för att flytta till ett särskilt boende och som upplever ensamhet och otrygghet i sitt boende och som inte vill bo kvar hemma. För dem ska det finnas alternativ till att bo kvar hemma som erbjuder mer trygghet och social samvaro. För dem som inte kan bo kvar i exempelvis ett hus med trädgård som kräver omfattande skötsel eller hus med trappor ska goda alternativ finnas. Det ska vara enkelt att flytta om man så önskar. Ett sådant så kallat mellanboende kan se ut på många olika sätt. Det kan handla om trygghetsboende, boendeform med viss service, sociala utrymmen och möjligheter till tillsyn, vård eller omsorg.