mot · H8022809 · 2020-10-06 00:00:00 — Planeringen för höghastighetståg bör därför avbrytas. Kopplingen till Fyrstegsprincipen där investeringen prövas utifrån sin kostnadseffektivitet har också brustit. ifrågasätter det aktuella förslaget utifrån bristfälliga ekonomiska kalkyler, kontraproduktiv miljöeffekt och att det i grunden saknas ett tillräckligt befolkningsunderlag för projektet. rapporterade att kostnadsramen inte kan hållas utan betydande förändringar i utformningen av banans sträckning och omfång. Förändringarna kan förväntas ge effekter på val av stationsorter och stationslägen, eventuella bibanor och kopplingspunkter. Utformningen ger också konsekvenser för kapacitet, restid, överflyttning (flyg till tåg) samt i förutsättningarna för kommersiell trafik. Sammantaget finner goda skäl att avvisa regeringens förslag. Om frågan åter ska kunna aktualiseras bör ett nytt arbete utgå i enlighet med Fyrstegsprincipen och rekommendationer som lades fram i granskningsrapporten tänka efter före – statens planering av höghastighetsjärnväg (RiR 2019:31). Man bör utreda vad som är det faktiska behovet samt om det finns alternativa lösningar som kan ge en bättre lösning på dessa behov. Vår bedömning är att det finns några primära behov, bättre tillgänglighet för långväga persontrafik, regional persontrafik och för godstrafik. Gods- och regionaltrafiken efterfrågar främst god tillgänglighet till spåren för att kunna optimera flöden och korta restider. Den mer långväga persontrafiken gynnas av höga hastigheter men om dessa hastigheter ska uppnås bör det inte finnas annan trafik på spåret som stör fjärrtrafiken. bör få i uppdrag att utreda ett alternativ som delar upp gods- och regionaltrafik samt den långväga trafiken. En sådan lösning är att rusta upp samt bygga ut delar av nuvarande järnväg så att gods- och regionaltrafiken får bättre förutsättningar. Lokala och regionala beslut om trafikantavgifter Det finns många infrastrukturprojekt som är samhällsekonomiskt lönsamma men som av olika skäl aldrig kommer med i de regionala och nationella trafikplanerna då dessa inte berör tillräckligt många för att bli politiskt intressanta att arbeta vidare med. Vi föreslår att lagstiftningen ändras så att kommuner i samverkan med kan ta beslut om ”bompeng”, det vill säga avgifter som tas ut av trafikanterna för att finansiera enskilda trafikprojekt. Därigenom ger vi kommunerna bättre förutsättningar att vara med och medfinansiera enskilda projekt som annars riskerar att förhalas trots att dessa projekt kan vara av stor betydelse för den enskilda kommunens näringslivs- och bostadsutveckling. Nordiska triangeln/Skandinaviska halvön är ett avlångt land som ligger tillsammans med på Skandinaviska halvön. Detta gör att vi måste planera vår infrastruktur på ett sådant sätt att vi tar hänsyn till de olika ländernas förutsättningar. I norra och innebär det att vi behöver förbättra infrastrukturen i öst-västlig riktning, vilket gör att vi på ett bättre sätt kan binda samman , och . I behöver vi förstärka järnvägen. En fortsatt upprustning av är nödvändig för att stärka . Ett fokus på sträckan ––skapar helt nya förutsättningar för handel och utveckling av denna del av och . som vi stärker de öst-västliga förbindelserna måste vi fortsätta att utveckla järnvägen längs med kusten så att norra och får en bättre koppling till bland annat . I är det viktigt att vi förstärker hela den nordiska triangeln. Nedan listas ett antal infrastrukturprojekt som anser bör utredas eller som regeringen behöver möjliggöra genom att uppdatera den nationella trafikplaneringen. Dessa ska ses som exempel och innebär inte en prioritering av olika åtgärder, inte heller att tagit ställning för att projekten ska genomföras. En dubbelspårig järnvägsförbindelse mellan och skulle knyta samman flera starka arbetsmarknadsregioner med miljontals människor. En väl fungerande järnvägsförbindelse mellan de båda skandinaviska huvudstäderna skulle minska antalet flygresor –, som uppgår till cirka 1,5 miljoner . skulle fler person- och godstransporter ske via järnväg. En stor del av export går till och handeln med ökar successivt. Båda länderna har mycket att tjäna på en snabb järnvägsförbindelse. Det är därför angeläget att möjligheterna för en dubbelspårjärnväg på sträckan –utreds. Även vägförbindelsen i form av behöver stärkas och återkomma som ett prioriterat projekt inom TEN-T. Vägen har en bra standard förutom de i västra som saknar mittseparering, stigningsfält och omkörningssträckor. Sträckan är hårt olycksdrabbad med många viltolyckor. Delar av vägen är byggd och vägtrummor och vägkropp har stora renoveringsbehov. Dessutom finns ett antal farliga korsningar. Sträckan till utgör helt enkelt E18:s största flaskhals och åtgärder på denna del blir mycket positivt för hela sträckan mellan och . ––––(8 million city) Bygget av och den nya järnvägsförbindelsen genom har förbättrat järnvägskommunikationerna mellan och . Arbetet med Västlänken samt en framtida ny förbindelse mellan och kommer också att leda till förbättrade kommunikationer, vilket avlastar . ökar trycket på norr om . Med de nya järnvägssatsningar som sker i kommer kapaciteten att hantera tåg att öka. har inte förbindelsen mellan och prioriterats på samma sätt som den södra förbindelsen mellan och . Genom att exempelvis bygga ut och förbinda den svenska järnvägen med vid kan man lyfta över gods från till järnväg. En sådan ny förbindelse kommer också att korta ner restiden för persontrafik som det möjliggör en koppling mellan järnväg och flyg vid Rygge i . Dessutom kan en utbyggnad av samt en upprustning av Lysekilsbanan möjliggöra för hamn att ta emot mer gods vilket avlastar den södra delen av . har enbart tittat på en ny sträckning mellan ––. Men det finns ingen fullgod jämförande studie som tittar på vilken sträckning som på bästa sätt tillgodoser behovet av en förbättrad förbindelse mellan ––. anser därför att skall få i uppdrag att utreda förutsättningarna för att på bästa sätt ur ett samhällsnyttoperspektiv rusta upp samt bygga ett dubbelspår mellan och . En ny broförbindelse mellan och har bidragit till ökad tillväxt i både och . Handeln har ökat, arbetsmarknadsregionerna vuxit, resandet för turister har underlättats och invånare har fått möjlighet att bo i det ena landet och arbeta i det andra. Broförbindelsen har varit ekonomiskt fördelaktig för och som äger och finansierat bron gemensamt. Vi kan konstatera att de tidigare ekonomiska kalkylerna har blivit överträffade och att bron tidigare än beräknat finansierat sina kostnader via broavgifter. har nått kapacitetsgränsen, vilket gör att det finns stort behov av en ny broförbindelse mellan och resterande . välkomnar att och dess danska motsvarighet har fått i uppdrag att gemensamt utreda en väg- och järnvägsförbindelse mellan och . En förutsättning för en ny fast förbindelse ska vara att en hållbar finansiering kan säkras. är en av de få huvudstäder i som saknar eller inte har påbörjat ett bygge av en ringled runt huvudstaden. är också den snabbast växande staden i , vilket kräver en infrastruktur som kan möta detta. För att skapa goda förutsättningar för regional utveckling i samt minska trafiken i innerstaden är det viktigt att vägprojektet förbindelse, från Ropsten i norr till i söder med Tvärförbindelse , byggs för att skapa en komplett ringled runt . En östlig förbindelse kommer att minska fordonstrafiken genom och det är nu hög tid att påskynda denna infrastruktursatsning. Tyvärr finns en östlig förbindelse fortfarande inte med i den nationella planen, vilket är beklagligt. Därför bör den nationella planen kompletteras med en tydlig beskrivning av byggandet av en komplett ringled kring . En låsning har varit diskussionen om medfinansiering. Möjligheten att använda ”bompeng” skulle kunna underlätta finansieringen av detta projekt. Utbyggnationen av Norvikshamn gör att vi måste få till ytterligare väg- och järnvägsförbindelse mellan Norvik i och övriga . Om inget görs inom detta område finns en stor risk att den nya hamnen kommer att förorsaka stora trafikproblem i det övriga trafiksystemet . Under midsommarhelgen 2016 inträffade en allvarlig olycka på motorvägsbron i som ledde till att bron fick stängas av , i princip . Det ledde till mycket höga kostnader. Dels kostade själva reparationen , men de samhällsekonomiska kostnaderna för stängningen har beräknats vara , räknat i bland annat utebliven arbetstid och försenade godstransporter. är den enda förbindelsen över för två av landets största vägar, E4 och E20. närmar sig 100 000 invånare, är ett nav för godstransporter i med hamn, järnväg och lastbil och är säte för några av största företag i och . Det är bra att det, som en del av projektet , ligger ett förslag på en kapacitetshöjning på (motorvägsbron) på tre filer i vardera riktningen i den nationella planen. Möjligheterna till en ny långsiktigt säker förbindelse söderut över , antingen bro eller tunnel, bör införas i den nationella planen. Dags för en Arlandaförhandling är tillsammans starkaste tillväxtregion och ett ökat resande är bra för svensk tillväxt. Infrastrukturprojekt likt Stockholmsförhandlingen och Sverigeförhandlingen har genererat en samverkan mellan stat, landsting och kommuner för gemensamma och gränsöverskridande infrastruktursatsningar. tycker att det är dags att ta nästa steg genom en Arlandaförhandling. Med framtidens planering av arbetsplatser och infrastruktur i och omkring Arlandaområdet behövs goda möjligheter för att bland annat kunna bosätta sig på ett lämpligt pendlingsavstånd till . Detta område sträcker sig runt hela Arlandaregionen där vi ser att den spårbundna trafiken behöver dras in till på ett lämpligt och klokt sätt. Det handlar om allt ifrån att kunna nå kommunerna i nordöstra via en utbyggnad av till infrastrukturlösningar som ökar tillgängligheten från bl a , och till Arlandaregionen. E22:an och en ny Ölandsförbindelse Även om stora delar av har goda förbindelser så finns det områden som brottas med dålig infrastruktur, vilket hämmar deras förutsättningar att utvecklas. En väg som behöver högre prioritet är bl a E22:an. Denna väg binder samman flera viktiga städer och hamnar, vilket gör att den ofta är tungt trafikerad. Ändå har den långa sträckor där det saknas viltstängsel och där vägen är underdimensionerad. anser att skall få i uppdrag att se hur man kan påskynda en upprustning av . Det är också uppenbart att vi behöver en ny förbindelse till . Norrbotniabanan är en ny kustnära järnväg mellan –som förväntas stärka möjligheterna att resa och transportera gods i hela landet. Längs den aktuella kuststräckan bor av befolkningen i och i en befolkningstäthet som motsvarar den i . Med uppförandet av banan halveras restiden mellan och och arbetsmarknadsregionen förstoras. I bryts av EU:s järnmalm som under sin vidareförädling i uppnår ett värde av 550 miljarder. När vidareförädlingen fortsätter i tiodubblas detta värde. Utöver malmprodukter har och en tredjedel av skogsareal. är världens tredje största exportör av pappersmassa, papper och sågade trävaror. Med Norrbotniabanans uppförande knyts också norra med järnvägsnät mot och – och i förlängningen den kinesiska marknaden. Besked gavs att förbereda Norrbotniabanan för sträckan Dåva–till byggstart –2025, det saknas dock ett nationellt beslut för banans fulla sträckning –. Bristen på besked om ett fullgörande av sträckan aktualiserar behovet av den försenade uppdateringen av den nationella transportplanen. Nuvarande Ostkustbana mellan och är enkelspårig och kapaciteten är mycket ansträngd. har svårt att komma fram och Ostkustbanan utgör då ett hinder för att knyta ihop norra och . har en stor industriproduktion och mycket gods som behöver transporteras söderut. Att bygga banan till dubbelspår har potential att halvera restiderna och fyrdubbla kapaciteten. Hela sträckan är färdigt utredd. Den första sträckningen –Kringlan är planlagd mellan 2026–2029. Nästa sträckning saknar finansiering och ingår inte i den nationella transportplanen. I likhet med Norrbotniabanan behöver den kvarvarande sträckan ingå i en uppdaterad nationell transportplan. är en viktig trafiklänk som binder samman norra med bl a hamnarna i södra och . anser därför att 45:an skall prioriteras avseende upprustning till bärighetsklass 4 (BK4) samt att man skall göra en studie över vad som kan göras för att i övrigt förbättra denna väg i syfte att underlätta för turism samt person- och godstrafik. bör mellan och rustas upp till fyrfilsväg, vilket innebär att när trafikverket nu bygger ut delar av 45:an till 2+1-väg så bör det ske på ett sådant sätt att man förbereder för en framtida förbättring av standarden. Det är av yttersta vikt att detta går snabbare då BK4-vägar förstärker den svenska konkurrenskraften genom att tyngre och längre lastbilar får möjlighet att använda dessa vägar. infrastruktur går i första hand ifrån norr till söder. Detta behöver på flera sätt kompletteras. till är ett bra exempel på en bana som binder samman vårt land på tvären. En annan sträcka är ––som binder samman och och möjliggör för studier, arbete och boende i hela denna region. Ett annat stråk utöver den nordiska triangeln är /som går via /till . Detta stråk binder inte samman två länder på den skandinaviska halvön men via hamn är det en förbindelse som binder samman skandinaviska halvön med . anser att dessa stråk som går i öst-västlig riktning är viktiga och att de kommer att bli viktigare . Goda förbindelser mellan de nordiska länderna och övriga gynnar näringslivet samt alla som bor i . har en särställning då det är en ö utan fast förbindelse med övriga . placering gör också att ön har ett stort säkerhetspolitiskt intresse. Detta får konsekvenser för hur vi bör se på infrastruktur. hamnar rätt långt ner när prioriterar utifrån ett ”normalt” trafikflöde men om skall vara enkelt att försvara bör vi ha en god infrastruktur på ön. Upphandling av järnvägsunderhållet i konkurrens Regeringen vill att järnvägsunderhållet ska förstatligas och har för detta utsett en särskild utredare vars uppdrag förlängts. Ett förstatligande av allt järnvägsunderhåll vore emellertid olyckligt. I stället föreslår att järnvägsunderhållet även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens. Det vore direkt skadligt om allt järnvägsunderhåll återförstatligas och är därför kritiska till regeringens ståndpunkt gällande detta. Det finns dock ett behov av att stärker sin funktion för tillstånds- och leveranskontroll, besiktning samt uppföljning. Väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden vill också öka investeringarna till väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden. Detta är en viktig åtgärd för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. anser att de enskilda vägarna har en mycket stor betydelse för . På landsbygden är det av den allra största betydelse att underhållet av de enskilda vägarna fungerar. Det måste finnas regelverk som skapar möjlighet för tillräckliga resurser för investeringar och underhåll i enskilda vägar. Staten bör utöka sin medfinansiering av de enskilda vägarna. Väghållningen av de enskilda vägarna fungerar oftast bra och är ett viktigt komplement till de statliga vägarna. är det viktigt att staten sköter om sina egna vägar i hela landet. motsätter sig försök att vältra över statliga vägar till enskilt huvudmannaskap, vilket skulle skada landsbygdens förutsättningar. För att underlätta för alla vägföreningar som tar ett stort ansvar för den lokala infrastrukturen ökar vi anslagen för enskild väg med 2021 och 100 miljoner 2022. Minska personolyckorna på järnvägsspår har fenomenet med obehöriga som rör sig på järnvägsspåren ökat. Fler människor tar risker och uppehåller sig på järnvägsspår. Detta har orsakat stora förseningar i tågtrafiken både för regiontåg och för fjärrtåg. föreslår att i samarbete med tågoperatörerna arbetar fram en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren. Kombiterminaler som snabbar upp omlastning Vid kombiterminaler sker omlastning av containrar eller lastbilstrailers mellan olika trafikslag: väg, järnväg eller sjöfart. går sådan omlastning relativt långsamt, vilket är en orsak till att rena vägtransporter ofta är det snabbaste och smidigaste sättet att transportera gods, även på sträckor där järnväg finns. Kombiterminalerna behöver därför utvecklas så att omlastning mellan väg och järnväg sker smidigare. En lösning är att containrar överförs horisontellt mellan lastbil och tåg vid kortare stopp. Bilen – ett redskap för frihet Bilen är för många en förutsättning för att kunna bo och arbeta där man vill. Bilen är ett redskap för frihet och har stor flexibilitet, tillgänglighet och räckvidd som transportslag. måste de negativa konsekvenserna av vägtrafiken begränsas, framför allt utsläppen. Men i vår iver att sänka de miljöskadliga utsläppen ska inte bilen som färdmedel offras. Bilägandet ökar kontinuerligt och har gjort det under en längre följd av år. I kontrast till detta planerar kommunerna för minskad bilism. Kommuner uppger sig inte planera efter resenärers preferenser och behov i prognosplanering utan utgår från politisk vilja i sin trafikplanering. I detta läge prioriteras cykel, gång och kollektivtrafik på bekostnad av bilism. Detta medför att samhället riskerar gå miste om bilens flexibilitet och större räckvidd på ett sätt som beskär vår mobilitet. Världen blir mindre och räckvidden för svenskens resande underställs politikers vilja eller den individuella fysiska förmågan att cykla, springa eller gå. Det finns ett behov att långsiktigt och effektivt med styrmedel främja framväxten av drivmedel med god klimatprestanda, effektivisera transporter samt eliminera trängsel och buller. Detta står dock inte i ett motsatsförhållande till att bilismen ökar. transportpolitik syftar till att skapa incitament för människor att välja mer miljövänliga alternativ, inte som regeringen att bestraffa människor som inte har fysisk kapacitet för cykel eller tillgång till frekvent kollektivtrafik inom rimligt avstånd. Transportpolitikens utgångspunkt finns allt för ofta i storstäder och tätorter. Men ska hela leva behövs bilen. Skatter på drivmedel ska utformas så att de inte försvårar för vare sig boende eller företagande på landsbygden. Förläng giltighetstiden för kunskaps- och körprov Det blir allt svårare att ta körkort med B-behörighet. Ett godkänt kunskapsprov eller körprov är giltigt . Båda proven måste vara godkända inom giltighetstiden , annars måste nya avgifter betalas och båda proven göras om. Systemet borde vara mer flexibelt och hänsynstagande till ungdomars livssituation. Ofta planerar ungdomar att ta körkort då det är studieuppehåll, men med rådande system kan ungdomar behöva vänta efter för att på nytt försöka ta körkort, trots att antingen teoriprovet eller körprovet var godkänt när det begav sig. Det faktum att väntetider för körprov i vissa fall också kan vara gör att många tvingas betala igen för att skriva om teoriprovet eller göra körprovet. Ett innehav av B-körkort är ofta ett grundläggande krav för att ens vara påtänkt för en rad olika yrken. Dagens ofta segdragna process minskar därför många ungas chanser att hitta jobb. anser att det inte är rimligt att utsätta främst ungdomar och studenter för denna tidspress, som tillika kan bli en mycket kostsam process för de många ungdomar som lever på knappa studiebidrag och studielån. Mot denna bakgrund bör såväl giltighetstiden för ett godkänt kunskapsprov samt körprov för körkortsbehörighet B förlängas . har till följd av den pågående pandemin tillfälligt förlängt giltighetstiden för ett godkänt kunskaps- eller körprov . Detta bör permanentas. Ett växande problem i är illegala körskolor. De illegala körskolorna snedvrider marknaden. Illegala körskolor uppträder i många fall som helt vanliga och lagliga körskolor och det är därför väldigt svårt för eleverna att märka skillnaden. Omfattningen syns inte minst på internet där många illegala körskolor marknadsför sig på flera portaler. Den illegala körkortsutbildningen har kopplingar till den organiserade brottsligheten. Konsekvenserna är många; elever blir lurade till dyra och undermåliga lektioner, de riktiga trafikskolorna riskerar att konkurreras ut och köerna till körproven blir allt längre då fler och fler blir underkända och måste göra om provet. Andelen godkända körprov har sjunkit till och klarar teoriprovet. ser positivt på att det håller på att tas fram ett nytt teoriprov som förhoppningsvis omöjliggör organiserat fusk på teoridelen. Men det stoppar inte fusket med körlektionerna. Det har framkommit att vissa personer satt i system att missbruka möjligheten till privat handledning av körelever genom att i praktiken bedriva körskoleverksamhet mot svart betalning. För att försvåra för enskilda att bedriva illegal körskoleverksamhet, föreslår att antalet elever som en enskild privatperson kan handleda minskas från femton till fem. För att tydligare synliggöra skillnaden mellan en legal och en illegal körskola föreslår att det införs en särskild färg på registreringsskyltar för registrerade körskolebilar för att underlätta för polisen att stoppa illegal körskoleverksamhet. Regeringen har gett Transportstyrelsen i uppdrag att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. Eftersom det fortsatt är små åtgärder som görs så finns fortfarande ett stort behov av att göra en totalöversyn av körkortsutbildningen genom att tillsätta en parlamentarisk utredning. Först då kan en helhetsbild av körkortsutbildningen skapas, som inrymmer såväl svart verksamhet, själva utbildningen, kunskapskrav med mera. En översyn kan också titta på eventuellt behov av återkommande syntest när körkortet förnyas. vill också införa krav på alkolås på samtliga nya bilar som används i körkortsutbildningen för att säkra trafiknykterheten. Ett krav på alkolås finns redan för den som vill bli medlem i . vill att alla trafikskolor ska följa deras exempel. Stoppa ”bilmålvakter” Så kallade ”bilmålvakter”, det vill säga personer som formellt står som ägare till ett fordon utan att själv ha det i sin besittning, är ett viktigt verktyg för den organiserade brottsligheten. Ett problem är att en och samma person, som inte är svensk medborgare, kan skapa flera samordningsnummer. Därigenom kan det existera ett antal digitala personer med samordningsnummer utan att dessa motsvaras av någon fysisk person. Dessa ”personer” med samordningsnummer kan i sin tur äga ett flertal bilar vardera. Sålunda hade de 100 mest skuldtyngda målvakterna en sammanlagd skuld om , och dessa 100 gäldenärer var ägare till 25 019 fordon. De största enskilda skuldslagen i register är felparkeringsavgifter och fordonsskatt. Den totala summan för dessa skuldbelopp uppgick /18 till . Regeringen har med proposition 2019/20:67 Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter föreslagit att det ska bli förbjudet att använda ett fordon med obetalda felparkeringsavgifter och att en polisman eller en bilinspektör ska ta hand om fordonets registreringsskyltar om användningsförbudet överträds. Det är ett steg i rätt riktning. vill dock i likhet med flertalet remissinstanser skärpa reglerna ytterligare. Tiden för att meddela ett användningsförbud bör förkortas från . anser också att beslagtagande av registreringsskylt inte räcker. En polis eller bilinspektör skall ha rätt att omhänderta ett fordon när ett användningsförbud överträds och fordonet används utan registreringsskylt. föreslår att en person med samordningsnummer endast ska få äga en bil i . Effektiv kontroll av avgasrening vid besiktning Kraven på besiktning av utsläppen från personbilar är otillräckliga. De nya besiktningsreglerna innebär att en bil som har felaktig avgasrening kan passera besiktningen helt utan anmärkning, trots att den släpper ut långt mycket mer än vad som är tillåtet när bilen säljs.