mot · H8023136 · 2020-10-06 00:00:00 — Trygg och tillgänglig hälso- och sjukvård och äldreomsorg – en nationell reformagenda under och efter covid-19-pandemin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en samlad nationell handlingsplan avseende testning, smittspårning och isolering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra den del av den förda covid-19-strategin som handlar om att äldre ska isoleras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att se över nuvarande kapacitet, organisering och struktur av smittskyddsläkare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska ges ett nationellt uppdrag att säkerställa att kommunerna har tillgång till relevant skyddsutrustning inom äldreomsorgen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Inspektionen för vård och omsorg bör ges i uppdrag av regeringen att särskilt följa upp och utvärdera att rekommendationerna för skyddsutrustning efterlevs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den strategi som ska genomföras avseende vaccination mot covid-19 särskilt bör följas upp och utvärderas med fokus på att säkerställa att distributionsplanen är genomförbar givet olika regioners förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett nationellt mål avseende vårdskulden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att privata vårdföretag ska användas systematiskt för att ta bort vårdskulden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en breddad vårdgaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om breddade, utvecklade och prestationsbaserade kömiljarder som ska riktas till slutenvården, barn- och ungdomspsykiatrin och cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka patientens rättigheter i patientlagen att även kunna välja slutenvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla vårdutbildningar bör innehålla utbildning i patientlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att söka systematiska internationella samarbeten i syfte att ta bort vårdskulden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera det samlade omhändertagandet av de mest sjuka och sköra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen behöver uppdateras avseende reglering av vårdansvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer för nationella ersättningssystem som underlättar samlad och samordnad vård för de mest sjuka och sköra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera kontinuitet inom hemtjänst och äldreboende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka vårdkompetensen inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av vårdval för sammanhållen vård av de mest sjuka och sköra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa språkkrav för personal inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en nationell samordnare för demensvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild vårdgaranti för cancerpatienter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell barncancerstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram en nationell ersättningsmodell som långsiktigt stärker hälsofrämjande insatser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell handlingsplan i syfte att stärka en jämlik hjärt-kärlsjukvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för ett ökat samarbete mellan hjärt-kärlsjukvården och diabetesvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell handlingsplan i syfte att stärka diabetesvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en nationell samordnare för diabetesvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra nationella riktlinjer avseende migränvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer avseende förlossningsvården och hela vårdkedjan från mödravård till eftervård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fast läkare och samordning av vårdteam i den nära vården av de mest sjuka och sköra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att metodiskt ta fram digitala beslutsstöd i primärvården i syfte att systematiskt kunna arbeta med riskprofilering av patienter som löper ökad risk att drabbas av cancerdiagnos och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att primärvårdens grunduppdrag ska innehålla såväl förebyggande arbete som rehabilitering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett samordningsansvar i den nära vården för att ge de mest sjuka och sköra en fast vårdkontakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka vårdens och omsorgens medarbetare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en samordnad nationell personal- och kompetensförsörjningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra ett systematiskt arbete i syfte att minska den administrativa bördan inom vården och omsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att se över hur användandet av s.k. karantänsregler för vårdanställda som vill byta arbetsgivare kan upphöra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda förutsättningarna för stärkta hälsofrämjande insatser för vårdens och omsorgens medarbetare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en bred nationell ledarskapsutbildning inom vården och omsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa nationella kvalitetskrav inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa vårdkvalitetskontrakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka jämlikheten vid införandet av nya cancerläkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera och förbättra förutsättningarna för den kliniska forskningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för ett kliniskt utvecklingscenter gällande cancersjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riva hinder för digitalisering inom vårdens och omsorgens verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för nationella ersättningssystem i syfte att underlätta innovation och införande av nya digitala arbetssätt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en ersättningsmodell som är kontaktneutral när patienten tar kontakt med vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att brett utreda och samlat utreda vården i syfte att ta fram en ny modell för svensk hälso- och sjukvård och tillkännager detta för regeringen. Covid-19-pandemin sätter fokus på de inbyggda styrkor och svagheter som finns inom de svenska hälso- och sjukvårdssystemen och hur de påverkar patienten. En analys visar att jämfört med andra länder står sig svensk hälso-och sjukvård mycket väl avseende medicinsk kvalitet, akut omhändertagande, ny medicinsk teknologi och användning av läkemedel. Den svenska hälso- och sjukvårdens brister och svagheter handlar framför allt om långa vårdköer och väntetider, bristande tillgänglighet och brist på vårdplatser. Därtill om låg produktivitet och bristande kontinuitet och samordning. När det däremot gäller tillgång på personal och utrustning, samt förmågan att leverera jämlik vård befinner sig på en likvärdig nivå som övriga jämförbara länder. I olika internationella jämförelser hamnar ofta högt upp när det gäller den medicinska kvaliteten i vården. har till exempel bra medicinska resultat när det gäller överlevnad efter hjärtinfarkt, stroke och bröstcancer. [3] är relativt bra på att ta till sig ny medicinsk teknologi. är det helt uppenbart att svensk hälso- och sjukvård och äldreomsorg inte står tillräckligt starkt varken eller . har ett alldeles för sjukhustungt vårdsystem. Därtill är produktiviteten avsevärt lägre vid de svenska akutsjukhusen jämfört med till exempel övriga länder i . [4] Ledande utredare av svensk hälso- och sjukvård är överens om att problemen är omfattande. Det handlar om brister i kontinuitet för patienterna, ojämlikheter avseende vårdens kvalitet och tillgänglighet, ineffektivitet, låg produktivitet och organisering av vården och omsorgen som inte passar dem som använder hälso- och sjukvården allra mest frekvent nämligen de mest sjuka och sköra som ofta är äldre multisjuka personer med kroniska sjukdomar. Svensk hälso- och sjukvård skiljer ut sig från många andra jämförbara länder genom att ha en väldigt sjukhusdominerad vårdstruktur. Därtill att vården och omsorgen präglas av styrning som är mångfaldig och splittrad. Den organisering och det arbetssätt som präglar svensk vård medför att många patienter tvingas att söka sig till sjukhusens akutmottagningar när de istället skulle kunna tas om hand i den nära vården. Detta gäller i allra högsta grad de mest sjuka och sköra som behöver en sammanhållen vård och omsorg som nuvarande vårdsystem och organisering i inte förmår att leverera. [6] En samlad omfattande primärvårdsreform har utlovats , men ännu har inte en sådan reform lagts fram av regeringen på bord. Den gemensamt finansierade hälso- och sjukvården och äldreomsorgen är en central del av den svenska modellen. Medborgarna i förväntar sig att vården och omsorgen ska hålla hög kvalitet och ha god tillgänglighet. När det offentliga inte förmår att leva upp till detta urgröps tilliten till det som kallas samhällskontraktet. Då riskerar villigheten att betala skatt att minska, som oron och missnöjet ökar. arbetar för en tillgänglig, trygg och säker vård. Människor förväntar sig en sammanhållen samordnad vård med hög kvalitet, hög patientsäkerhet, möjlighet att själv välja vårdgivare, delaktighet i sin vårdprocess och hög tillgänglighet när vården väl behövs. Dessa förväntningar ska möta. ser som en av de viktigaste uppgifterna att få ordning på svensk hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Därför vill stegvis bygga en ny svensk modell som tar tag i problemen, som tar sikte på de många utmaningarna och som tar tillvara på de stora möjligheterna. Vi är övertygande om att ytterligare erfarenheter och lärdomar kan dras av covid-19-krisen och därmed bidra till kunskaper som behövs för att se till att svensk hälso- och sjukvård och äldreomsorg förbättras, stärks och utvecklas i syfte att kunna möta växande framtida behov. I denna motion redogörs för inriktning och prioriterade reformer avseende vården och omsorgen. Nuläge – en snabbt växande vårdskuld, stor osäkerhet och en passiv regering Svensk hälso- och sjukvård har i huvudsak gjort ett mycket bra arbete gällande att snabbt ställa om sin organisering och struktur för att möta det ökande behovet av intensivvårdsplatser i samband med covid-19-pandemin. Baksidan av myntet är emellertid att vårdskulden har ökat dag för dag, , månad för månad. Den drabbar människor med alltifrån begynnande allvarlig tillväxt av cancertumörer till symptom på hjärt-kärlsjukdomar till dem som behöver byta ut sin höftled. har covid-19-pandemin skördat drygt 1 000 000 människoliv runt om i världen. [7] I har ungefär 5 900 människor avlidit av bekräftad covid-19. [8] Det antal människor i som bekräftats smittade med det virus som orsakar covid-19 uppgår till drygt 94 000. [9] Motsvarande tal för antal bekräftade smittade av covid-19 i hela världen är drygt 35 400 000 människor. Överdödligheten i de nordiska länderna under covid-19-pandemin är en omtvistad fråga. I , och syns ingen överdödlighet . I däremot har vi haft en tydlig överdödlighet . [11] Enligt preliminär statistik så hade en väldigt hög överdödlighet . Långa och växande vårdköer präglade den svenska hälso- och sjukvården långt före covid-19-krisen och denna utveckling har bara förstärkts under krisens förlopp. har ungefär mellan 85 000 och 100 000 operationer skjutits upp under pandemikrisen. Det gör att fler än 185 000 svenskar nu väntar i snabbt växande vårdköer för att få sin operation eller annan behandling utförd. De mycket omfattande ojämlikheter som präglar svensk vård och som patienten tvingas uppleva i form av bland annat långa vårdköer och högst varierande grad av användning av nya kraftfullare cancerläkemedel är ohållbar. Det handlar till exempel om att uppfyllelsen av den lagstadgade vårdgarantin, det vill säga att få sin operation eller annan behandling utförd , varierar mellan att av patienterna fick vård i medan erhöll vård i . Svensk hälso- och sjukvårds förmåga att uppfylla den lagstadgade vårdgarantin har försämrats kraftigt . Vårdköerna har mer än fördubblats. erhöll av patienterna sin operation eller annan behandling inom den lagstadgade vårdgarantins tidsgränser. Motsvarande situation var att av patienterna erhöll sin vård . Läget är nu riktigt allvarligt. fick av patienterna sin operation eller annan behandling . Jämför detta med då av patienterna fick sin vård . [15] Vårdskulden växer månad för månad. Det duger inte. Regeringen har tillsatt en delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Uppdraget ska emellertid inte slutredovisas förrän . [16] Det är helt oacceptabelt. Det behövs en ordentlig analys och tas fram fler konkreta förslag till lösningar i syfte att ta bort vårdköerna inom svensk hälso- och sjukvård. Vårdskulden finns här . Den består av människor som behöver till exempel sin höftledsoperation. Då kan inte regeringens huvudsakliga svar vara en ny utredning eller att det är regionernas ansvar eller att ge ett uppdrag till om att ta fram stöd till regionernas arbete att minska vårdskulden. Läget under och efter pandemin kräver att regeringen tar ett långsiktigt och brett ökat nationellt ansvar och ledarskap. Regeringen har alltid det yttersta ansvaret. Vi är inte i första hand kritiska till det regeringen har gjort. Vi är kritiska till det regeringen inte har gjort – och de fall där regeringen har agerat alldeles för långsamt. Regeringen är fortfarande alldeles för passiv och avvaktande. Regeringen leder inte under pandemin, utan den följer med strömmen. Det duger inte. Regeringen tog fram en lag som innebar att den tillfälligt gavs kraftigt ökade befogenheter att vidta kraftfulla åtgärder för att minska effekter och skadeverkningar av covid-19-pandemin. Denna tillfälliga lag använde inte regeringen en enda gång. Några delar som regeringen redan nu förtjänar skarp kritik för – innan alla utvärderingar är gjorda av – är för det första att regeringen väntade ända tills med att ge i uppdrag att ta fram en fungerande nationell strategi avseende testning och provtagning. Därefter klarade regeringen inte av att samordna och göra strategin operativt fungerande utan lät frågan om testning studsa fram och tillbaka mellan olika aktörer . För det andra att regeringen inte har klarat av att hantera beslutet om införandet av ett förbud för folksamlingar överstigande 50 personer på ett konsekvent sätt. Vissa evenemang har förbjudits medan andra former av folksamlingar varit fullt tillåtna. Regeringen har återkommande bollat frågan om 50-gränsen för evenemang tillbaka till olika myndigheter trots att regeringen själv haft verktygen att justera restriktionerna i syfte att skapa ett mer konsekvent regelverk. För det tredje att regeringen dröjde ända tills med att införa ett nationellt besöksförbud på landets äldreboenden, trots att dels offentligt rekommenderade detta , dels att covid-19-krisen i form av omfattande smittspridning redan hade slagit till med full kraft på många äldreboenden. Istället för öppenhet, snabbhet och samarbete i framtagandet av till exempel den nya tillfälliga lagen om tillfälliga bemyndiganden i smittskyddslagen eller den nya lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen så har regeringen agerat långsamt, tvekande och slutet. Vi ifrågasätter inte de stora behoven av förändrad lagstiftning eller fler utredningsuppdrag utan sättet regeringen gör det på och att regeringen uppenbart saknar förmåga eller politisk vilja att ta ett omfattande helhetsgrepp avseende svensk hälso- och sjukvård och äldreomsorg inte minst i ljuset av nya kunskaper och erfarenheter i samband med covid-19-pandemin. [17] Det förefaller som om regeringen hellre leds av sina myndigheter än leder och tar ansvar för landet. Så kan det inte få fortsätta. behöver en regering som vill och kan ta ansvar, axla ledarskapet och fatta beslut. Principer och värderingar som vägleder hälso- och sjukvårdspolitik När ska lösa samhällsproblem finns det grundläggande principer och värderingar som styr vårt tillvägagångssätt. Det spelar ingen roll vilket sakområde det gäller eller om det är på kommun-, region- eller nationell nivå. utgångspunkt är människan. Därför ska organisering av vård och omsorg ske utifrån patienten eller den äldres perspektiv. ska inte vara ett kösamhälle. Ingen ska behöva vänta på vård i onödan. Den enskilde ska ha möjlighet att påverka sitt liv, ha valmöjligheter, ha tillgång till information och vara involverad i sin vård och omsorg. Det innebär också att hälso- och sjukvården ska vara organiserad så att systemen inte gör att människor faller mellan byråkratins administrativa stolar eller far illa. Vård ska ges efter behov. Störst behov först. tar ansvar för att det offentliga möter medborgarnas berättigade förväntningar på hälso- och sjukvården. Och vi gör detta utifrån det självklara faktum att det totala skatteuttaget måste hållas på en rimlig nivå och skattebetalarnas pengar ska användas effektivt. När tar sig an problem och utmaningar inom hälso- och sjukvård och äldreomsorg är bland annat följande viktigt. När det ekonomiska trycket ökar blir det ännu viktigare att prioritera tydligt. Politiskt ledarskap försöker identifiera vad som skapar mindre värde för medborgarna och prioriterar bort det, så att resurserna istället kan riktas till sådant som skapar mer värde för medborgarna. Här krävs mod och värderingsdrivna val. Allt ryms inte inom det gemensamma åtagandet. Det kan till exempel handla om tidskrävande och överflödig administration, eller extremt dyra läkemedel som bara i marginalen kortvarigt förbättrar livskvaliteten. Säkerställa att resurserna används smart Det är vårt gemensamma ansvar att säkerställa att vi får ut så mycket vård och omsorg som möjligt för skattepengarna. Att alla patienter verkligen får vård av hög kvalitet i rätt tid. Ledning och styrning ska präglas av professionalism och tillit. Mindre byråkrati och administration ger mer vård. Politikens uppgift är att peka ut tydliga mål och riktning, men det är professionen som avgör hur uppgiften ska lösas. Sjukvårdens medarbetare måste få jobba med det som de är utbildade till att göra. Tydliga krav ska ställas från politiskt håll på goda resultat och att budgeten hålls. Ersättningssystemen ska vara konstruerade för att uppmuntra hög effektivitet, nytänkande och innovationer och verksamheternas prestationer ska kontinuerligt följas upp och återkoppling ske. Uppföljningen ska utgå ifrån att resultaten kan förbättra verksamheten, inte för datainsamlingens skull. Ett exempel på hur regionerna kan använda sina resurser mer effektivt kan vara att använda befintliga och väl fungerande tekniska lösningar på marknaden snarare än att använda skattemedel för att utveckla egna lösningar. Det kan även handla om att i högre grad jobba förebyggande, preventivt, och hälsofrämjande – för att färre människor överhuvudtaget ska behöva söka vård. Uppmuntra nytänkande och innovation För att klara att möta välfärdens utmaningar är förmågan att tänka och göra på nya sätt helt avgörande. Ska vi klara av att leverera vård och omsorg med lika bra eller högre kvalitet till lägre kostnad krävs radikalt nytänkande. måste lyckas skapa mer utvecklingskraft genom att bli bättre på att ta tillvara idéer från vården och omsorgens medarbetare, ledare och andra intressenter. Det krävs emellertid åtgärder för att bättre kunna fånga upp idéer och det krävs processer för att testa, utveckla och genomföra nya idéer. Det krävs också insatser för att förändra kulturen på arbetsplatser så att vården och omsorgen i högre utsträckning uppmuntrar nya idéer. behöver mer mod att prova nya metoder och hitta nya lösningar – färre pilotprojekt vid sidan av vården och mer verksamhetsutveckling i den direkta vården. Hälso- och sjukvården måste bli bättre att i partnerskap med näringslivet hitta gemensamma utvecklingsområden där alla blir vinnare. Mångfald av vårdgivare förbättrar patientens hälso- och sjukvård Svensk hälso- och sjukvård och omsorg står inför stora problem och betydande utmaningar . Inte minst gäller detta den växande vårdskulden. I det läget är det viktigt att tillvarata privata och ideella initiativ. Därför ska vi sträva efter att skapa långsiktiga förutsättningar för en mångfald av aktörer. Det är viktigt att etablera strukturer som skapar valfrihet, ökar kvaliteten via kvalitetskonkurrens, bidrar till kostnadseffektivitet och gör att fler aktörer är med och utvecklar nya idéer, innovationer och lösningar. Privata vårdgivare har hittat nya möjligheter att, inom ramen för befintliga ersättningssystem, erbjuda vård genom t.ex. digitala vårdtjänster. De använder digitaliseringens potential för att utveckla vården. Det har lett till högre tillgänglighet för vårdtagare runtom i landet och att primärvården kunnat utvecklas. För att fortsätta uppmuntra den här utvecklingen krävs långsiktiga och förutsägbara ersättningssystem, som bidrar till nytänkande och innovation. Eget och gemensamt ansvar