mot · H8023543 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisar anslagen för inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åldern för avgiftsfri tandvård ska vara upp till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödsystem kring läkemedelskostnader för barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen på nationell vårdförmedling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningen på förlossningsvården och eftervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om standardiserade vårdförlopp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på psykiatriambulanser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av verksamheten vid Inspektionen för vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt och att stödja det civila samhället i genomförande av ANDTS-strategin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja adoptionsbidraget och avgiftsfri föräldrautbildning för adoptionsföräldrar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjning av schablonen för timersättningen inom assistansersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en lagändring inom LSS för att säkerställa att samtliga grundläggande behov är assistansgrundande i sin helhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av kompetens och säkerhet vid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om socialtjänstpaket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av ett fritidskort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fond för idéburen vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på bostad först och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättandet av ett Nationellt för frågor om oönskad sexualitet och prevention av sexuellt våld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på vaccination mot pneumokocker och att ta fram ett vaccinationsprogram för äldre och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (tusental kronor) Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Inspektionen för vård och omsorg Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Fond för idéburen vård Nationellt för frågor om oönskad sexualitet och prevention av sexuellt våld har drygt 157 000 människor väntat på den operation eller specialistbesök som vården bedömt att de behöver. är längre än vad vårdgarantin anger och är därför olagligt . Utvecklingen visar att köerna har fördubblats och överbeläggningarna ökat. Situationen är komplex men det finns påtagliga brister i organisation och kompetens. Hälso- och sjukvården har för få fasta medarbetare och för stora skillnader i landet. Vården är inte jämlik. Mot den bakgrunden finns det all anledning att se över sjukvårdens organisering. Det är knappast troligt att 21 olika landsting med olika demografiska och ekonomiska förutsättningar ska kunna leverera en god och jämlik vård till hela befolkningen. Staten bör därför ta ett huvudansvar för att säkra en god, effektiv och jämlik sjukvård i hela landet. För oss är patientens rätt till bra och jämlik vård viktigare än att värna dagens sätt att organisera vården. politik utgår från att varje människa är unik och att alla personer har samma absoluta och okränkbara värde. Den solidariskt finansierade hälso- och sjukvården är välfärdens kärna och den som har störst behov ska ges företräde i vården. Hälso- och sjukvården ska kännetecknas av värdighet, kvalitet, tillgänglighet och jämlikhet. Målet för socialtjänstpolitiken är att stödja gemenskaperna och de enskilda människorna till egen försörjning och god omvårdnad. Socialpolitiken i sin helhet ska levandegöra att varje enskild människa har samma absoluta värde oavsett ålder, etniskt eller socialt ursprung, sexuell identitet, religion eller kön. De insatser som görs av de sociala myndigheterna ska bidra till att fördela välfärden rättvist och solidariskt samt till att ge alla likvärdiga förutsättningar. Socialpolitiska insatser måste präglas av respekt för den personliga integriteten och ge förutsättningar för inflytande och delaktighet från den enskilde, för såväl vuxna som barn. Myten om den perfekta människan som ideal och norm riskerar att bli ett hot mot viktiga värden som delaktighet och solidaritet. Politiken måste förankras i en människosyn som både tillmäter människan ett absolut och okränkbart värde och erkänner att alla människor är olika med olika begåvning, intressen och förutsättningar. Den kristna människosynen uppfyller dessa krav. Graden av funktionsnedsättning är inte statisk utan är till del en följd av samhällets beredvillighet och förmåga att gå människor med funktionsnedsättning till mötes. Funktionsnedsättningen blir i själva verket ett handikapp för den enskilde först när samhället inte förmår att kompensera bristerna. Personer med funktionsnedsättning riskerar att i olika sammanhang bli negativt särbehandlade. Detta är diskriminering och kan aldrig tolereras. De grupper som har svårt att göra sina röster hörda eller utnyttja sina rättigheter ska garanteras särskilt stöd. Vården och omsorgen ska ha en helhetssyn på människan som tar hänsyn till kroppsliga, själsliga, sociala och andliga behov. Ett mål för vården och omsorgen bör vara att varje människa ska kunna känna välbefinnande och meningsfullhet. Varje människa föds med relationer till andra. Människan är en gemenskapsvarelse. Hon mår dessutom bäst av att utvecklas i naturliga gemenskaper, som präglas av omtanke, ansvarstagande och solidaritet. Gemenskaper som inte påtvingas utan uppstår av sig själva. När sjukdom drabbar oss blir ofta behoven större än vad den enskilda människan och familjen mäktar med. Överordnade gemenskaper har då en skyldighet att gå in, hjälpa och stödja med en kunskapsbaserad och gemensamt finansierad hälso- och sjukvård som den sjuke ska tillförsäkras delaktighet . En grundläggande del i utvecklingen av vård och omsorg är självbestämmande och valfrihet. Självbestämmande stärker kvaliteten inom vården och skapar en mer värdig omsorg. Personcentrerad vård och omsorg är därför nödvändig. Hälso- och sjukvården, och funktionshindersomsorgen behöver finna sätt att arbeta som ger en personcentrerad vård och omsorg. Såväl enskilda patienter/brukare som patient- och intresseorganisationer kan bidra till att vi hittar de bästa metoderna för personcentrerad vård och omsorg. Därför behöver det fortsatta arbetet påtagligt inkludera patienter och brukare. Rätten att bestämma över sin vardag upphör inte vid en viss ålder. En årsrik person har, precis som yngre, individuella behov som inte kan tillgodoses i en mall. Mycket har gjorts för att utforma vården och omsorgen utifrån den enskilda människans behov. Men mer behöver göras för att utveckla den gemensamt finansierade äldreomsorgen. Utökat självbestämmande när det gäller såväl boende som hemsänd mat och färdtjänst är viktiga delar när det gäller att utveckla äldreomsorgen framöver. Nedan redogörs endast i korthet för de budgetrelaterade förändringarna inom utgiftsområde 9. syn på de olika politikområdena samt reformförslag utvecklas vidare i separata parti- och kommittémotioner: ”En hälso- och sjukvård att lita på”, ”En äldrepolitik att lita på”, ”En folkhälsopolitik att lita på”, ”En socialtjänst att lita på”, ”En funktionshinderspolitik att lita på”, ”Psykisk hälsa” samt ”Alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel om pengar”. ökar anslaget för tandvårdsförmåner med 2021–2023, till följd av att fri tandvård ska erbjudas för unga som inte har fyllt (korresponderar till nej till fri tandvård inom utgiftsområde 25). Åldern för avgiftsfri tandvård har höjts stegvis från till . delar inte uppfattningen att det främjar tandhälsan att erbjuda gratis tandvård högre upp i åldrarna för unga vuxna. Där kostnadsfriheten ökats till fler årskullar har de önskade effekterna uteblivit trots den avsevärda kostnad det innebär för skattebetalarna. Inriktningen på arbetet med att säkerställa en god tandhälsa för ungdomar måste istället ligga mycket tidigare, redan när de är barn och genom att arbeta med deras föräldrar. Hur ofta någon besöker tandvården kan nästan sägas gå i arv från förälder till barn. Det är alltså flera andra faktorer som kan påverka besöksfrekvensen hos tandvården som är svårare att komma åt. För trots att tandvården för barn och unga under 22 har varit avgiftsfri och att stödet till tandvård har ökat är besöksfrekvensen i princip oförändrad . Det tyder på att vi måste arbeta med denna problematik på andra sätt. Vi anser att åldern för avgiftsfri tandvård ska vara upp till . Anslag 1:5 Bidrag till läkemedelsförmånerna justerar ner anslaget med , och . Det får aldrig finnas ekonomiska hinder för ett barns läkemedelsbehandling. Det är en grundprincip för . menar vi att det offentligas finansieringssystem inte får driva en överkonsumtion av läkemedel bland barn. Våra etiska värderingar bygger på att den mängd läkemedel som förskrivs ska vara anpassad utifrån patientens sjukdomsbehov. En överkonsumtion av läkemedel kan riskera barnets hälsa. Därtill går en ökad kostnad kopplad till en överförskrivning av läkemedel emot våra värderingar kring ett ansvarsfullt förvaltarskap av våra gemensamma skattemedel. Med anledning av att reformen kring kostnadsfria läkemedel för barn (som infördes ) enligt har ökat kostnaden för det offentliga men framför allt ökat läkemedelskonsumtionen bland barn utan en direkt koppling till ökad sjukdomsbörda, menar vi att det är att föredra en återgång till det tidigare stödsystemet som säkerställde att föräldrarnas ekonomiska förutsättningar inte skulle hindra ett barns tillgång till läkemedel. Utifrån det stödsystem kring läkemedelskostnader för barn som fanns gällde följande: Patientens maximala kostnad, egenavgiften, för receptbelagda läkemedel och förmånsberättigade varor inom högkostnadsskyddet var . Alla barn 0 till i samma hushåll hade ett gemensamt högkostnadsskydd. Detta innebar att inget hushåll behövde betala mer än för samtliga barn för läkemedel inom förmånen. Därtill kunde vårdnadshavare få ekonomiskt bistånd för läkemedelskostnader till barn. Det var också möjligt att delbetala i samband med uthämtande av läkemedel till barn. Anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökar anslaget till folkhälsa och sjukvård med totalt sett , och . Vi avsätter 2021–2023 till det egna förslaget om en nationell vårdförmedling. Av dessa 2 000 miljoner är hälften egna medel och hälften en justering av regeringens satsning på hantering av uppskjuten vård och covid-19-relaterad vård till förmån för vårt förslag. Vi riktar om regeringens satsning på förlossnings- och neonatalvård om totalt 2021–2022 till förmån för vår egen förlossningssatsning. Regeringens förlossningssatsning avslutas , men avsätter för vår egen förlossningssatsning även . Vi avvisar regeringens neddragning på standardiserade vårdförlopp med 2021–2023. Vi anslår även 2021–2023 för en förstärkt elevhälsa. Tillgängligheten inom vården har sjunkit alltsedan 2014 för merparten av det som mäts genom vårdgarantin. Pandemin har medfört att köerna accelererat. Vårdgarantin ger ett svar på hur många som väntar på vård men den ger inte hela bilden. Men minst 150 000 människor har väntat olagligt länge på vård. har vårdens medarbetare en mycket tuff situation. Arbetsbelastningen har varit betydande och många har inte fått den semester de behöver för tillräcklig återhämtning. Bristen på sjuksköterskor är betydande och påverkar såväl primärvården och äldreomsorgen som sjukhusvården. Mitt i allt detta finns ledig kapacitet eller outnyttjad möjlighet att bygga ut kapacitet. Det är både privata och offentliga utförare som har möjlighet att göra mer. Tyvärr stoppas merparten av dessa på grund av att regionerna inte sluter avtal med dem och patienterna vet inte om den möjlighet som finns att söka öppenvård i hela landet. Patienter ska ges rätt att söka vård där ledig kapacitet finns. föreslår därför att det tillfälligt upprättas en nationell vårdförmedling för att använda tillgänglig kapacitet till de patienter som väntat olagligt . Staten sänder ut förfrågan om ledig kapacitet. En sammanställning över tillgänglig vård upprättas. Den som väntat på operation eller på specialistvård ges möjlighet att använda denna kapacitet. Samverkansavtal skrivs med landets 21 regioner och en eller flera regioner sluter avtal med den utförare (privata och offentliga) som meddelar att de har ledig kapacitet. Av förfrågningsunderlaget framgår att avtalet kommer att användas av flera eller samtliga regioner i landet. Övriga regioner ansluter till avtalen enligt villkoren i förfrågningsunderlagen. Staten finansierar den vård som ges genom den nationella vårdförmedlingen. Staten tar ansvar för en bred informationskampanj där patienterna informeras om rätten att söka vård i hela landet. Vidare tar staten ansvar för att tillsammans med SKR upprätta en databas för den nationella vårdförmedlingen där tillgänglig kapacitet synliggörs för patienterna. Trygg förlossningsvård och eftervård Det finns stora skillnader i vård och vårdresultat inom förlossningsvården beroende på var man bor, bland annat i antalet förlossningsskador. Bristerna i förlossnings- och eftervården drabbar framförallt kvinnor. Att ändra systemet i grunden är därför inte bara angeläget ur ett patientperspektiv utan också en viktig jämställdhetsfråga. Det behövs ett nationellt ledarskap för förlossningsvården. Varje kvinna ska kunna känna trygghet under sin graviditet samt inför, under och efter förlossningen. satsning på förlossnings- och eftervården som omfattar 1,5 miljarder samt 2023 specificeras enligt följande: Kompetensutveckling för personal om förebyggande av förlossningsskador, 2021–2022. Eftervård med hembesök, 2021–2022, 2023. En mammarehabcheck, 2021–2023. Fast barnmorska – ett barnmorsketeam genom hela vårdkedjan, 2021–2023. Ökad bemanning inom förlossningsvården och neonatalvården, 2021–2022, . Fler barnmorskor genom betald vidareutbildning för sjuksköterskor, 2021–2022. Barnmorskeledda enheter i anslutning till akutsjukhusen, 2021–2022, . Nationella riktlinjer för att förebygga förlossningsskador, 2021–2022. Patientnära hotell där det är långa avstånd till förlossningsklinik, 2021–2023. Samtalsstöd med psykolog för familjer som fått dödfödda barn, 2021–2022. Nationella mål för förlossningsvården och , 2021–2022, 2023 för . Fler utbildningsplatser för barnmorskor (utgiftsområde 16). Bibehållet stöd till personcentrerade sammanhållna vårdförlopp Hälso- och sjukvårdens styrning har och till stor del fokuserats kring ekonomisk styrning. Det gör att patientperspektivet och professionernas utrymme kringskärs. Den kunskapsintensiva hälso- och sjukvården måste ha en styrning som möjliggör personcentrering och låter professionerna använda bästa kunskap och erfarenhet. Det som har kallats standardiserade vårdförlopp, SVF, bygger på bästa kända kunskap som arbetas fram av professionerna. De bygger också på personcentrering. Den utveckling som vi sett sedan arbetet med SVF påbörjades är god inte minst inom cancervården där RCC redovisar förbättrade resultat som kopplas till sammanhållna vårdförlopp. Genom KD/M-budgeten har möjligheten till sammanhållna och personcentrerade vårdförlopp vidgats och ett stort antal medicinska områden arbetar nu med detta. Trots det föreslår regeringen att resurserna för detta justeras ned med 2021–2023. Anslag 1:8 Bidrag till psykiatri anslår mer än regeringen 2021–2023 till psykiatrin till förmån för en utbyggnad av psykiatriambulanser i hela . Vid akutlarm om att någon mår psykiskt dåligt och man befarar att personen försöker eller har tankar på att begå självmord skickas oftast en polispatrull ut. åkte polisen på 15 123 larm gällande självmordsförsök. Nästan två larm , dygnet runt, . Detta trots det faktum att poliser inte har psykiatrisk utbildning för att möta personer i en akut psykiatrisk kris på bästa sätt. Att avlasta polisen från att åka på dessa larm skulle innebära att avsevärda resurser frigörs som istället kan användas till reguljärt polisarbete. På flera håll i landet finns nu istället s.k. psykiatriambulanser. Det är en ambulansliknande akutbil med utbildad hälso- och sjukvårdspersonal som åker ut vid larm om självmordsförsök, psykoser och kriser av liknande slag. Det blir ett bättre omhändertagande av den som mår akut psykiskt dåligt. Dessutom blir det en naturlig koppling till hälso- och sjukvården som kan ge ändamålsenlig uppföljande psykiatrisk vård när den akuta krisen är över. avlastas polisen och de kan fokusera på polisiära arbetsuppgifter som ligger inom deras kompetensområden, som brottsförebyggande verksamhet och ingripande vid brott. Anslag 1:12 Inspektionen för vård och omsorg ökar anslaget med 2021–2023 för att förstärka myndigheten. Inspektionen för vård och omsorg, , har en mycket viktig roll för att kunna upprätthålla kompetens och god kvalitet inom vård och omsorg. Myndigheten är fortfarande relativt ung och befinner sig i ett utvecklingsarbete. Tyvärr har de ekonomiska ramarna präglats av ryckighet vilket försvårat för myndigheten att planera en hållbar verksamhet. Det är viktigt att de ekonomiska ramarna är tillräckliga och långsiktigt förutsägbara för att myndigheten ska kunna ha goda förutsättningar att bedriva strategisk, effektiv och enhetlig tillsyn. Detta är något prioriterar i sin budget genom en förstärkning med . Anslag 2:5 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel anslår mer än regeringen 2021–2023, varav 15 miljoner anslås till ett nationellt och 10 miljoner anslås till att stödja det civila samhället i genomförande av ANDTS-strategin. vill att alla människor ska kunna växa upp och leva utan risk att skadas på grund av eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, doping och tobak eller spelmissbruk (ANDTS). Den nuvarande ANDT-strategin löper ut och man bereder en ny. ser det civila samhället som en stor resurs i det förebyggande folkhälsoarbetet. Så även inom ANDTS-området där det civila samhället fyller en viktig uppgift genom att stödja personer som själva har missbruksproblematik eller lider av beroendesjukdom genom exempelvis vård och behandling. Men också genom att vara till stöd för anhöriga och genom att erbjuda alkohol- och drogfria mötesplatser. Det civila samhället har sammantaget en viktig roll i att uppfylla delar av målen i ANDTS-strategin men också i det förebyggande arbetet riktat exempelvis mot ungdomar som riskerar att hamna i kriminella miljöer. avsätter därför medel för att stödja deras arbete med att genomföra ANDT-strategin. Det är av största vikt att de metoder som används i det förebyggande arbetet inom ANDTS-området är evidensbaserade. För att kunna sprida, implementera och kvalitetssäkra preventiva metoder behöver kommuner och regioner utbildning och ett nationellt stöd, vilket saknas. vill därför inrätta ett nationellt med detta uppdrag utifrån organisationen för förebygger alkohol- och drogproblem (STAD). Anslag 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd vill höja adoptionsbidraget samt göra föräldrautbildningen för adoptionsföräldrar avgiftsfri inom utgiftsområde 12. Därför föreslås anslag 4:1 justeras ned med och överföras till UO12 anslag 1:4. Anslag 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning accepterar regeringens nivå på schablonersättningen men föreslår en höjning . Därutöver föreslår vi en förstärkning av anslaget till följd av den lagändring angående grundläggande behov som är föreslagen nedan. Detta medför sammantaget en ökning av anslaget med för , för och för utöver regeringens satsning. Samtliga grundläggande behov måste vara assistansgrundande i sin helhet S/MP-regeringens nedskärningar inom assistansersättningen har gått så långt att endast den del av det grundläggande behovet som anses vara av mycket personlig eller integritetskränkande karaktär anses vara assistansgrundande. Detta medför exempelvis att det endast är den tid det tar att ta av och på kläderna närmast kroppen som räknas som grundläggande behov. Att ta på en ytterjacka även om det är utomhus räknas inte. Bara den tid som är beröring av naken hud under ett toalettbesök räknas. Inte det faktiskt tar att utföra ett behov. Att säkerställa att samtliga grundläggande behov ska anses vara av integritetsnära karaktär i sin helhet är ett avgörande steg för att återupprätta intentionen med LSS. föreslår därför nödvändig lagändring och avsätter resurser i syfte att finansiera en rättssäker tillämpning av LSS till följd av lagförtydligandet. Vi bedömer att sådana lagstiftningsförändringar kan vara på plats . Den exakta kostnadsökningen är dock svår att uppskatta och ytterligare medel kan behövas. Uppräkning av schablonen för timersättningen inom assistansersättningen När regeringen och samarbetspartierna aviserade budgetnyheterna presenterades uppräkningen av assistansschablonen som en rekordstor höjning. Uppräkningen har varit alldeles för låg jämfört med kollektivavtalade löneökningar. Det är därför positivt att regeringen och samarbetspartierna nu vill satsa på den. Det är något vi kristdemokrater har krävt . Men när man läser budgetpropositionen blir det mer tveksamt om det faktiskt är en så stor satsning i praktiken. På sidan 175 i budgetpropositionen anges: ”har regeringen beslutat om en höjning av schablonbeloppet . Schablonbeloppet för assistansersättningen blir därmed , en höjning med och .” Det nämns ingenting om den faktiska nivån på timersättningen . Det är därmed oklart om det kommer ske en procentuell ökning av schablonen resp. . Om det är regeringens avsikt att höja schablonen för timersättningen ena året, för att därefter bibehålla nivån på /timme är det stor risk för att verksamhetens kvalitet urholkas. tillför därför medel för att höja schablonen . Anslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Äldre personer är en tillgång för hela samhället. Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt för, tillvaratagande av och omsorg om den äldre generationen. Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en person med eget och unikt värde med skilda intressen och bakgrunder. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag är en självklarhet – hela livet.