mot · H8023637 · 2020-10-06 00:00:00 — Här ingår egen telefontid, fast läkarkontakt, hembesök vid behov, teambaserat omhändertagande – allt i syfte att förbättra trygghet och vård för patientgruppen och minska behovet av besök på akutmottagning och inläggning på sjukhus. En fråga som kan behöva ses över särskilt är när mycket svårt sjuka människor får vård i hemmet och är i behov av assistansliknande stöd, hur gränsdragningarna ser ut mellan de som redan har insatser enligt LSS och de som inte har det, vilket stöd som kan ges via respektive hemsjukvården och vad som faller utanför. Om enskilda tvingas flytta till andra boendeformer som inte i övrigt är anpassade till den enskildes behov är det olyckligt. Vården i sig kan bli mer hälsofrämjande Vid sidan av det förebyggande folkhälsoarbetet anser vi också att vården i sitt möte med människor behöver bli mer hälsofrämjande. Att få konkret hjälp och stöd, t ex med att sluta röka, komma i gång och motionera eller lära sig laga mer hälsosam mat kan med fördel göras i grupp och kan ge bra stöd för en ny livsstil. Ensamhet och oro kan även det motverkas på detta sätt. Dietister kan bidra mycket för att hitta nya matvanor. Det finns också exempel på mer ambitiösa förebyggande program t ex för personer som riskerar diabetes typ 2. Genom gruppverksamhet och kurser kan nya insikter ges i hur ohälsa kan förebyggas och goda förutsättningar ges för verkligt förändrade levnadsvanor. Problemet är ofta att det förebyggande får stryka på foten för mer akuta insatser. Det blir en kortsiktig ekonomisk för regionerna, individer och samhället. Fysisk aktivitet på recept Fysisk aktivitet på recept, FaR, har funnits men har ännu inte fått genomslag fullt ut. Det finns dock en växande medvetenhet om att befolkningen i stort behöver röra sig mer. Fler är överviktiga än tidigare och ett särskilt allvarligt problem är att många barn i tidiga åldrar lider av fetma, vilket kan ge stora hälsoproblem framöver. konstaterar att fysisk aktivitet kan förebygga och behandla en rad tillstånd som diabetes, högt blodtryck, kärlkramp, värk i rygg och axlar, sömnproblem och depression. FaR kan användas i kombination med annan behandling eller ersätta läkemedel. I ett treårigt projekt introduceras nu den svenska modellen med FaR i 9 andra europeiska länder vilket är glädjande. anser att funktionen FaR är väldigt viktig och behöver utvecklas vidare. anser även att en översyn av högkostnadsskyddet behöver göras framöver för att bland annat inkludera en lösning för subventionering av fysisk aktivitet på recept. Detsamma gäller kultur och natur på recept, se nedan. Kultur och natur på recept Även kultur och natur på recept kan ha sin tydliga plats och de vetenskapliga studier som gjorts på dessa områden är viktiga att ta del av. När det gäller kultur på recept så har detta redan använts på olika håll i landet. Tanken bygger på att kulturupplevelser aktivt kan bidra till hälsa och snabbare rehabilitering. En modell som valt kallas kulturunderstödd rehabilitering, KUR. Den vänder sig specifikt till personer sjukskrivna för psykisk ohälsa och/eller ospecificerad smärta. Även äldre med nedstämdhet eller depression och risk för isolering kan remitteras. På regionens hemsida lyfter man fram att sinnena stimuleras av att delta i eller uppleva kulturaktiviteter samt att det kan bidra till välbefinnande och en känsla av sammanhang och meningsfullhet. KUR genomförs i grupp och kan rekommenderas med syftet att bryta social isolering och främja psykisk ohälsa. Det kan erbjudas både vid en kort och vid en lång sjukskrivning. Natur på recept kan också vara mycket verksamt vid vissa ohälsotillstånd. Att vara i skogen ger hjärnan möjlighet att återhämta sig. Skogsvistelse minskar stress, sänker blodtrycket och förbättrar sinnesstämningen. Forskningen visar att skogspromenader och vistelse i skogen förbättrar hälsa och välmående. I skogen ställs få och låga krav. Får vi rätt mängd stimuli kan hjärnan få ta till sig naturliga mönster, färger, dofter, ljus och känsla. Skogen ger en känsla av sammanhang och är förutsägbar, hanterbar och meningsfull. Forskning i kring skogens effekter för hälsa har bland annat haft fokus på trädgårdsterapi som har bedrivits som återhämtning från stress tillsammans med multimodal behandling och skogspromenader som förbättrar rehabilitering från stress. Grön rehabilitering är också ett alltmer vedertaget begrepp och erbjuds också på flera håll i landet i program som enskilda kan remitteras till vid stressrelaterad ohälsa och/eller lättare depression. Forskningen har länge pågått vid i , men sker även på andra håll. Att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa I är den ökande psykiska ohälsan som ofta är stressrelaterad och övervägande drabbar kvinnor den största orsaken till sjukskrivningar. Uppenbart är vårt sätt att leva och det samhälle vi skapat åt oss inte särskilt anpassat till det människor behöver. För är denna utmaning helt central – vi måste utforma ett samhälle som är långsiktigt hållbart för både människa och miljö. Där är vi tyvärr inte . har länge drivit på för att det ska vara lätt att få hjälp vid psykisk ohälsa och att den i möjligaste mån också ska finnas tillgänglig på vårdcentralen. Det är nu en viktig punkt i januariavtalet. Det behöver också finnas större möjligheter att få samtalsterapi. Vården kan också tillgängliggöras genom digitala lösningar eller genom gruppterapi när så är aktuellt. vill också öka förutsättningarna för egenremiss till terapi. Lagstiftningen om den psykiatriska tvångsvården gjordes om och så kallad öppen tvångsvård infördes. Patienter som balanserar på gränsen till att bli tvångsomhändertagna får följa strikta planer, ofta med medicinering. drev i samband med att detta infördes tanken om ett omvänt kravförhållande – att det måste finnas en tydlig plan för vilka insatser som samhället ska ge som stöd till den enskilde och vad som ska ske om det inte fungerar, vem som ska signalera om det och vart individen kan vända sig. En sådan struktur kan också bli en påtryckning för en mer patientorienterad utveckling inom psykiatrin. Vi har i regeringen sett till att extra medel har avsatts för traumavård. Det är oerhört viktigt oavsett orsak att få stöd och behandling för psykiska skador. Detta gäller specifikt flyktingmedicinsk spetskompetens dit personer med traumarelaterad psykisk ohälsa kopplad till migration ska kunna vända sig. Vi anser att det måste göras tydligt att även asylsökande och EU-migranter måste kunna få vända sig dit vid behov. Vårdens viktiga roll vid våld i nära relationer En viktig orsak till både trauma och psykisk ohälsa är våld i nära relationer. Hela vården har en viktig roll i att upptäcka när personer verkar vara utsatta för våld i nära relationer och bidra till att personerna får rätt stöd. När barn misstänks vara utsatta för fysiska, psykiska eller sexuella övergrepp, eller är brottsoffer som barn till förälder som utsätts för våld, har vården en viktig roll i att rapportera till polis och sociala myndigheter. Vi vill se en nollvision om suicid som implementeras i alla regioner. Det betyder handlingsplaner tillsammans med kommuner och andra aktörer. Det är även angeläget med ökade resurser till nationell kunskapsspridning och ett ekonomiskt stöd till organisationer som arbetar med detta och som är mer säkrat . Det är viktigt att asylsökande ingår i målgruppen för det suicidpreventiva arbetet. Depressioner, en diagnos som enligt WHO är oroande stor, ligger ofta i botten vid suicid. Utöver att varje människa ska veta vart hen kan vända sig vid psykisk ohälsa är det också viktigt att t ex idrottsledare och andra kan se signaler och vågar fråga. Organisationen bidrar mycket på området och det pågår många angelägna projekt. har länge lyft frågan om suicid och har också medverkat till att ökade medel tillsatts på lång sikt både på för ökad kunskap och det anslag som organisationer söker stöd från. Detta är en viktig inriktning som måste fortsätta. Vi vill också reglera och säkerställa att alla skolor ska använda sig av forskningsbaserat material för suicidprevention. Vi föreslår också att NASP, Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa, eller annan statlig organisation ges i uppdrag att ta initiativ till ett kvalitetsregister, där det följs upp vad som händer efter att suicidala personer lämnar sjukvården. Det skulle kunna ge viktiga kunskaper om vilka typer av behandling som fungerar. För minskad psykisk ohälsa hos unga Att den psykiska ohälsan finns och syns redan hos unga är ett stort samhälleligt misslyckande. Vi måste göra allt för att vända på den trenden. lade 2018 kommittémotionen ”Psykisk ohälsa hos barn och unga” (motion 2018/19:2731 av m.fl.) som förutom frågor om möjligheten att få stöd vid psykisk ohälsa även berör bredare och förebyggande frågor. Det handlar om frågor såsom ett rättvist betygssystem, motverka mobbing, förbjuda reklam inför skolvalet, förverkliga läsa-skriva-räkna-garantin, men också vikten av förebyggande arbete och stärkt samverkan. När det gäller förebyggande arbete lyfts också vikten av tidiga insatser från exempelvis mödra- och barnavårdscentraler, socialtjänst och skola. Utsatta familjer, där risken för psykisk ohälsa är högre, ska alltid kunna erbjudas särskilt stöd och förebyggande insatser. Ett positivt exempel för att minska risken för ohälsa hos barn och stärka föräldrar i deras föräldraskap i ett tidigt skede är den så kallade Rinkebymodellen där familjeenhet tillsammans med en barnmorska från BVC gör sex hembesök – istället för ett hembesök från enbart BVC – hos förstagångsföräldrar. När det gäller behovet av stärkt samverkan mellan vård, skola och socialtjänst har Inspektionen för vård och omsorg () i sina granskningar upprepade gånger visat att det finns allvarliga brister i samverkan mellan elevhälsan och övriga aktörer. Barn och unga drabbas hårt av bristande samverkan. belastas barnens föräldrar av att behöva samordna en mängd olika kontakter med vård, skola och socialtjänst. Stuprörstänkandet behöver brytas. Vård, skola och socialtjänst ska byggas tätare runt varje barn där så behövs. Då krävs en utvecklad samverkan mellan skolan, och den allmänna hälso- och sjukvården. Stödet till barn och unga ska alltid utgå från den enskilde, och samverkan mellan elevhälsa och insatser inom och vården måste förstärkas. Här går att lära sig av goda exempel, både inom gränser och av exempelvis som använder sig av en modell som kallas för Girfec – Getting it right for every child. Modellen innebär att man skapar ett sammanhållet stöd där barnet är i fokus. Det tas fram en gemensam plan för barnet istället för flera olika planer. Varje barn har en namngiven kontaktperson, och vid mer omfattande insatser från flera olika yrkesgrupper finns en huvudansvarig tjänsteman för de olika stödinsatserna. Arbetet med SIP, samordnad individuell plan, behöver utvecklas. En SIP är en gemensam överenskommelse mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård för stöd till personer med behov av insatser från båda huvudmännen. är det eller som ska ta initiativ till att en SIP görs. vill att även den enskilde ska ha initiativrätt, eller dennes anhöriga om inte den enskilde har något emot detta. Bestämmelserna om samordnad individuell plan bör även utvidgas till att omfatta fler aktörer , t ex skolan. En stark framgångsfaktor för bättre samverkan är också olika slags samlokalisering eller att olika yrkeskategorier arbetar tillsammans, något som bör stimuleras. Stärkt elevhälsa, första linjens psykiatri och mål om köfri barn- och ungdomspsykiatri Barn och unga som mår psykiskt dåligt eller visar tecken på att göra det behöver snabbt och enkelt kunna få stöd. har dock allt annat än en teknisk syn på vad psykisk ohälsa är och hur det skapas. Det är inte meningen att alla ska gå till barn- och ungdomspsykiatrin. En välfungerande skola, föräldrar som har en bra livssituation och om de är arbetslösa eller sjuka får tillräcklig ersättning och ett stöd från samhället som fungerar – allt detta är förstås viktigt för barnen. Tilläggas bör att barn till föräldrar som missbrukar, har psykiska problem, befinner sig i kriminalitet eller avtjänar fängelsestraff – alla dessa situationer är exempel som kräver en särskild uppmärksamhet på hur barnen har det och särskilda insatser behövs, gärna i form av gruppverksamheter. Det gäller även barn som lever i andra utsatta livssituationer och har föräldrar som är marginaliserade, inte lyckas få arbete eller är sjuka men inte längre får sjukpenning och kanske mer eller mindre har givit upp. Allt det skapar stark oro som kan leda till psykisk ohälsa hos barnen. Barn till föräldrar som befinner sig i asylprocessen eller själva är ensamkommande med all den osäkerhet som det innebär har också en tydlig risk för psykisk ohälsa. Därför betyder också en fast bostad och en fungerande etablering väldigt mycket. vill se permanenta uppehållstillstånd och en fungerande familjeåterförening, vilket är helt avgörande för hälsa och möjlig framtidstro. Vi vill alltså att samhället ska vara konstruerat så att det passar barn. Så är det inte . Vi har äntligen kommit till att har blivit svensk lag; det är ett första steg. Förebyggande insatser måste göras för att hjälpa barn och även specifikt riktade sådana. Men därtill måste det vara enkelt att få hjälp för den som har behov, och då är det inte rimligt att mötas av långa köer. Frågan finns med i januariavtalet, och med målet att den första linjens psykiatri för barn och unga ska stärkas och bli bättre har medel tillförts regionerna. När det gäller elevhälsan framgår både att elevhälsan ska stärkas och att lagen om tillgång till elevhälsa ska definiera vilken tillgång som är en acceptabel lägstanivå. En utredning har tillsatts som ska analysera bestämmelserna om tillgång till elevhälsa och föreslå hur det kan förtydligas vad som är en acceptabel lägstanivå. Särskilda medel har också riktats till ungdomsmottagningarna för arbetet med att främja psykisk hälsa och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga. Meningen är helt enkelt att barn och unga som mår dåligt snabbt ska kunna få hjälp och träffa en läkare, psykolog eller kurator på hälso-/vårdcentralen eller på ungdomsmottagningen. Det ska vara ett sätt att se till att fler unga får hjälp och vård , och i förlängningen är målet att färre ska må så dåligt att de behöver uppsöka bup. presenterade regeringen också tillsammans med SKR tre nya kömiljarder av vilka är avsatta för att korta köerna till bup. Psykiatrin har också tillförts mer resurser än tidigare, där en stor del av pengarna ska gå till vård för barn och unga. En särskild utredare, läkare , har fått i uppdrag att leda arbetet med en sammanhållen vård för barn och unga för att det ska bli enklare att få snabb hjälp för den som mår dåligt. Detta är alltså sammantaget mycket viktiga satsningar som gjorts som vi har förhoppningar om kommer kunna leda till förbättringar för alla barn som berörs. Särskilda insatser för unga vuxna Vi anser att unga vuxna behöver uppmärksammas särskilt. Övergången mellan barn- och vuxenpsykiatrin kan t ex bli alltför abrupt och det finns en risk att ungdomar faller mellan stolarna efter 18-årsdagen eller att stödet förändras kraftigt på ett sätt som inte gynnar ungdomens hälsa. Unga vuxna kan behöva särskilda insatser, och vissa regioner har också inrättat unga vuxna-psykiatri för unga 18–23 eller 18–25, men även där kan stödet förändras kraftigt efter 18-årsdagen. I praktiken kan en ung människa plötsligt förväntas klara mycket mer på egen hand, vilket kan vara ångestskapande. Vi vill därför lyfta behovet av att det finns särskilda verksamheter och ett specifikt fokus på unga vuxna med psykisk ohälsa. Vi anser också att man bör kunna möjliggöra att de som har en påbörjad kontakt inom bup innan 18-årsdagen kan fortsätta vara kvar inom bup även efter att de blivit myndiga så länge de har behov av det, alternativt tills de har gått klart gymnasiet. Undervisning för psykisk hälsa vill på försök låta ett antal skolor införa undervisning i psykisk hälsa, inom ramen för ämnet idrott och hälsa. Detta kan ske som en del av de i idrott och hälsa som införts i . vill att ett antal skolor ska få gå före och på försök bedriva sådan undervisning och att försöket utvärderas av forskare för att se om detta är något som ska genomföras på bred front. Minskat tvång inom psykiatrin Vi anser att det är mycket angeläget att arbeta för att minska antalet tvångsåtgärder inom psykiatrin. Det finns gott om evidens för att det är bättre om insatser kan ges på frivillig väg. Med inställningen att minska tvångsåtgärder kommer parallellt andra verksamma metoder gynnas. Inom barn- och ungdomspsykiatrin vill vi att målet ska vara att antalet tvångsåtgärder ska vara noll. Fysisk och psykisk vård måste hänga ihop Ett eftersatt perspektiv när det gäller psykiatri är att den kroppsliga hälsan hos psykiskt sjuka måste få större uppmärksamhet. Att detta inte prioriteras i tillräckligt hög grad bidrar till för tidig död inom gruppen. Det finns också ett samband med att ökad fysisk aktivitet faktiskt också kan förbättra den psykiska hälsan, men det kan vara svårt för den som mår dåligt att få motivationen och se till att vara aktiv. Förutom det som sagts tidigare om att det i primärvårdens uppdrag behöver ingå frågor kring mat, sömn och fysisk aktivitet och hur de faktorerna kan påverka den psykiska hälsan, så är det högst angeläget att psykiatrin även har sådana inslag. Kunskapen om att förskriva fysisk aktivitet på recept måste som nämnts öka. Men det behövs också särskilt riktade initiativ som en självklar del av vården. vill över lag stärka kunskap om kostens betydelse för hälsan. Hälso- och sjukvårdslagens principer är grunden, och principen om att den som har störst behov av hälso- och sjukvård ska ges företräde är något vi måste se till att värna och hålla fast vid. Det gäller också vid val av vårdvalsmodeller, ersättningssystem etc. Vi ser också att det finns risker när privata sjukförsäkringar tillåts använda resurser inom ramen för den offentligt finansierade vården. De som har privata sjukförsäkringar ska inte få gå före i den offentliga vården eller få bättre vård, och sjukhus som finansieras offentligt ska inte ha en gräddfil för privata försäkringspatienter. Det blir en olycklig utveckling om enskilda människor eller företag inte litar på att vård kommer ges snabbt eller tillräckligt bra och att man därför försäkrar sig. Det är väldigt angeläget att vi inte får en utveckling mot ett A- och B‑lag i när det gäller vård. Alla ska kunna känna sig säkra på att välfärden är tillgänglig när de behöver den, oavsett hur deras privata ekonomi ser ut. Regeringen har tillsatt en utredning om privata sjukförsäkringar, vilket är bra. Vi anser också att den offentligt finansierade vården ska kunna säkerställa vård genom en förbättrad vårdgaranti. Att uppmärksamma särskilda sjukdomsförlopp och sjukdomar Cancervården har genomgått en stor förändring genom de regionala cancercentrumen, RCC. Särskilda standardiserade vårdförlopp har tagits fram för att uppmärksamma och ge rätt insatser. Det gäller även andra sjukdomar och är något som bidrar mycket till utvecklingen. Arbetet med de standardiserade vårdförloppen är väldigt viktigt och har möjlighet att stärka vården både för cancer och andra sjukdomar. Sammanhållna vårdkedjor och fungerande logistik är helt centralt. Det är också ett viktigt bidrag till den kontinuerliga stävan mot att vården ska vara jämlik och tillgänglig. Målet är givetvis att färre ska bli sjuka och fler överleva. Vi vill öka det förebyggande arbetet samt förbättra helhetsperspektivet och samordningen i vården. Ett väldigt viktigt fält är precisionsmedicinen, en utveckling som starkt välkomnar. Att med hjälp av teknisk utveckling kunna göra genetisk kartläggning och därmed kunna utforma mer individanpassad vård och behandling kommer säkert ha väldigt stor betydelse framöver, inte minst för cancervården. Vi är glada för de stora satsningar som görs på detta område mellan , universitet och regioner och det som det kommer kunna leda till för både enskilda och patientgrupper. Vi ser att det är ett fält som behöver ytterligare satsningar framöver. Vi behöver även ta bort de hinder som finns för att bland annat stärka forskningsinfrastrukturen och tillgängliggöra vårddata för forskning. har också länge lyft frågan om sällsynta sjukdomar. Det är väldigt viktigt att vi i i likhet med högspecialiserad vård har en situation där människor med mycket sällsynta sjukdomar som varje vårdcentral omöjligt kan ha specialistkunskap om ska kunna få stöd och vård med högt kunnande som de känner sig helt trygga med. Här är det internationella samarbetet också väldigt viktigt. Digitala lösningar kommer ge möjligheter som inte har stått till buds, men det måste synkroniseras på ett sätt som passar den enskilde för bästa möjliga och professionella stöd. Detta vill vi ge regeringen tillkänna. Även kunskap och bemötande av personer med diffusa symptom måste förbättras. Exempel är mottagningar för kroniskt trötthetssyndrom i som ett sätt att arbeta med patienter med diffusa symptom. Med tanke på det stora antalet som är drabbade av utmattningsrelaterad ohälsa ser vi ett särskilt behov av att sådana finns med en helhetssyn på patienten. Det tar tid att komma tillbaka efter att ha drabbats, men det är möjligt. Att utifrån den forskning som finns arbeta brett och med en kombination av kunskap, stöd och tekniker som en själv kan använda sig av har visat sig vara mycket värdefullt för de som berörts. När satsningar görs är det ofta ur ett långsiktigt perspektiv väl värt dessa. Människor vill känna sig trygga med att det finns vård att få om något händer. Utvecklingen av digitala möjligheter fyller en stor funktion. Utöver de utökade möjligheterna i sig är det viktigt både för att den enskilde ska kunna få råd och stöd och för att vårdenheter ska kunna få kontakt med specialister och i vissa lägen kunna utföra vårdinsatser via stöd på distans. För en familj kan det vara avgörande när man flyttar hur tillgången till vård ser ut. anser att tillgängligheten till vård behöver förbättras i hela landet. Frågan om service och sjukvård på landsbygden lyfts också i vårt landsbygdspolitiska program . Att erbjuda kvalificerad vård för människor på landsbygden eller mindre orter möter särskilda utmaningar. Det är svårt att rekrytera personal och att behålla specialistkompetens när operationer görs sällan, och vården blir ofta dyr. vill stärka den nära vården och patientsäkerheten i hela landet. Vi vill fortsätta utveckla möjligheter inom e‑hälsa, ambulerande sjukvård och mindre vårdenheter för inläggning och bevakning. Den forskning och utveckling kring glesbygdsmedicin som redan finns i bland annat vill vi bygga vidare på. God tillgång till service och hälso- och sjukvård är en viktig förutsättning för att hela ska leva. En grundläggande faktor för detta är tillgång till bredband för att kunna nyttja digitaliseringens möjligheter. Vi vill också se över möjligheterna att t ex att införa en rikskö för cancervård respektive möjlighet att redan från dag 1 söka vård för vissa diagnoser i annan region. ser inte att en stor reform som gör att staten ska ta över ansvaret för vården är aktuellt eller en bra idé. Vi ser däremot gärna mer samverkan mellan regionerna. Ett fokus på kunskapsstyrning behövs. Viktigt är också att stora ekonomiska resurser har tillförts regionerna. Regeringen har tillsatt en delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, ledd av . Syftet är att korta väntetiderna och utgår från en punkt i januariavtalet om en generalplan för kortare köer. Delegationen ska stödja regionerna i deras arbete med en mer tillgänglig hälso- och sjukvård. ska också ta fram förslag på hur myndigheten kan stödja regionernas hantering av uppdämda vårdbehov orsakade av covid-19. Invånarens egen valfrihet är och ska vara okränkbar. Den är grundläggande för ökad personcentrerad vård.