ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023515 · 2020-10-06 00:00:00 — Idrottssveriges möjligheter att bedriva elitverksamhet för ungdomar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att eleverna eller deras vårdnadshavare bör få bekosta den individuella utrustning eller liknande som behövs för att utöva elitidrotten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att NIU ska finnas kvar och fortsatt är viktig för ungdomars möjlighet till elitidrottande i kombination med gymnasiestudierna och tillkännager detta för regeringen. Idrotten är en viktig del av livet för många barn och ungdomar. av alla barn och ungdomar i har under sin uppväxt varit med i en idrottsförening. Runt om i finns massor av olika idrottsgymnasier, och bland annat finns NIU, nationellt godkänd idrottsutbildning, för den som vill kombinera sin gymnasieutbildning med sin idrott. Idrotten sker i samarbete mellan gymnasieskolan och ett specialidrottsförbund. NIU är en oerhört viktig faktor för många ungas möjlighet till idrottsutövande. Att NIU finns som komplement till är bra för att det inte bara ska finnas och sedan ingenting. Det skulle skapa onödiga klyftor. Om NIU inte skulle finnas skulle troligen flertalet ungdomar inte fortsätta med sitt idrottsutövande. Personal kommer sägas upp. De som går ett idrottsprogram på en ort och också flyttat dit under sin skolgång stannar kvar i kommunen vilket naturligtvis gynnar kommunens skatteintäkter. Efter en tillsyn av Skolinspektionen har exempelvis fyra skolor med inriktning på ridsport fått nedslag eftersom eleverna på NIU måste ha tillgång till en egen elithäst eller ha hästen uppstallad på skolan eller liknande, vilket inte anses vara förenligt med en avgiftsfri skolgång. Skolinspektionens beslut riskerar också att bli prejudicerande för alla idrottsgymnasier, eftersom ingen idrottsutbildning på elitnivå egentligen är gratis. Redan vid intagning till skolan behövs så höga färdigheter inom den egna sporten att man nästintill inte kan ta sig dit utan utrustning. Det är oerhört positivt att ungdomar och elever kan kombinera studier och elitidrott. Det är svårt att träna ridning, skidåkning eller bandy utan hästar, skidor eller klubbor. Vi borde göra vad vi kan för att förenkla, inte försvåra, sådana upplägg. Elever eller elevernas vårdnadshavare föreslås bekosta den individuella utrustning eller liknande som behövs för att utöva elitidrotten då det bedöms orimligt att huvudmännen med skattemedel ska stå för sådan utrustning. Därför föreslår undertecknade att skollagen ändras så att det skapas möjligheter att elever eller elevernas vårdnadshavare får bekosta den individuella utrustning eller liknande som behövs för att utöva elitidrotten samt att ställer sig bakom att NIU fortsatt är viktig för ungdomars möjlighet till elitidrottande i kombination med deras gymnasiestudier.
mot · H8023516 · 2020-10-06 00:00:00 — Rätten att själv bestämma över sin kvarlåtenskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om frihet och rätt att själv kunna bestämma över sin kvarlåtenskap till och tillkännager detta för regeringen. Om någon dör utan att efterlämna någon make, maka eller registrerad partner är det den avlidnas närmaste släktingar som är berättigade till arv enligt arvsordningen i . Den avlidnas arvsberättigade släktingar delas in i tre arvsklasser. Arvsklasserna står i tur till arv efter varandra. De närmaste arvingarna på grund av släktskap är arvlåtarens avkomlingar, de s.k. bröstarvingarna. Om en arvlåtare avlider utan att efterlämna några barn eller andra avkomlingar går arvet till arvlåtarens föräldrar och deras avkomlingar, d.v.s. syskon och deras avkomlingar. Om det inte finns några arvingar i andra arvsklassen ärver arvlåtarens far- och morföräldrar och deras barn, d.v.s. arvlåtarens fastrar, farbröder, mostrar och morbröder. Om en testator genom ett testamente har förfogat över sin kvarlåtenskap på ett sådant sätt att en bröstarvinge inte kan få ut sin laglott, kan bröstarvingen begära jämkning av testamentet (7 kap. 3 § första stycket ÄB). En vårdnadshavare är försörjningsskyldig tills barnet är . Om barnet studerar på gymnasienivå eller motsvarande kvarstår försörjningsplikten upp till 21-årsdagen. Undertecknade tycker att det ska finnas frihet att testamentera sin kvarlåtenskap till den eller de man vill efter att ens bröstarvingar fyllt . Det måste finnas en frihet och rätt till att själv kunna bestämma över sin kvarlåtenskap till En förändring och/eller tillägg i lagstiftning måste komma till stånd för att möjliggöra detta.
mot · H8023517 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över antalet riksdagsledamöter och tillkännager detta för regeringen. riksdag består sedan enkammarriksdagen infördes av 349 folkvalda ledamöter vilka väljs för att representera sina valkretsar och väljare. Antalet ledamöter på 349 har sin följd av övergången från tvåkammarsystemet till dagens enkammarsystem samt inte minst geografiska aspekter för att ge den befolkningsmässigt glesare delen av landet en ökad representativitet. Det innebär att det går ungefär 27 500 invånare per riksdagsledamot. Sett ur ett internationellt perspektiv har ett av världens största parlament i proportion till befolkningen. Den pågående pandemin har visat på möjligheter till snabb omställning där den fysiska närvaron i inte är lika nödvändig som . Att kunna sammanträda och fatta vissa beslut på distans är en ny del av funktionssätt. Det innebär att tid kan frigöras till förmån för andra delar av riksdagsuppdraget. Färre riksdagsledamöter har sina för- som nackdelar. Den geografiska tillhörigheten är dock med dagens utvecklade kommunikationsteknik mindre avgörande. Möjligheterna till dialog mellan väljare och förtroendevalda är synnerligen påtagliga genom andra kanaler än att ledamöterna bor på ett visst ställe. En förändring av antalet ledamöter måste innebära att en ökad andel av resurser kopplas mer direkt till de enskilda ledamöterna varvid deras arbete skulle kunna förbättras ytterligare. Denna aspekt måste beaktas vid en översyn av antalet riksdagsledamöter. Färre ledamöter kan även minska kostnaden för skattebetalarna, inte minst avseende förvaltningskostnader samt arvoden. Det finns således goda skäl att se över antalet riksdagsledamöter samt hur en sådan förändring kan leda till en effektivare demokratisk ordning vilket bör tillkännages regeringen.
mot · H8023518 · 2020-10-06 00:00:00 — Förbättrad möjlighet till flygpendling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur möjligheten till flygpendling kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. är ett stort land med långa avstånd. För att hela ska kunna leva och utvecklas krävs det goda kommunikationer. På många platser runtom i vårt land – inte minst i norra delen av – är fungerande flygförbindelser en förutsättning för tillväxt och utveckling. Dessvärre kan det konstateras att de regionala flygförbindelserna har brister vilket påverkar såväl företag som privatpersoner negativt. För att komma till rätta med detta problem och för att möjliggöra företagande och resande i hela , bör det utredas hur möjligheten till flygpendling mellan mindre orter kan förbättras.
mot · H8023522 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalificeringsregler för garantipension och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Det finns cirka två miljoner ålderspensionärer. Antalet ökar och kommer fortsätta öka, dels på grund av en ökad medellivslängd, dels på grund av storleken på de årskullar som närmar sig pensionsåldern. För att långsiktigt säkra pensionssystemets hållbarhet och ge goda förutsättningar till en god utveckling av pensioner är det av största vikt att sysselsättningen ökar och att åtgärder vidtas för att möjliggöra att fler löntagare kan arbeta längre. Vi värnar pensionsöverenskommelsen, och alla förändringar som rör denna överenskommelse måste ske i samförstånd mellan de partier som slutit överenskommelsen. Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension Systemet har en inbyggd kvalificeringsmodell. För att få full garantipension krävs att man har bott i . Har man bott i minskar garantipensionen med 1/40 som saknas. Om de totala pensionsförmånerna inte räcker till finns äldreförsörjningsstöd. För en person som kommit som flykting eller skyddsbehövande finns en undantagsregel som innebär att bosättningstiden i hemlandet räknas in i försäkringstiden. Därmed skiljer sig ersättningen för olika grupper utrikes födda och kvalificeringsmodellen sätts ur spel. föreslår att undantaget i kvalificeringsregeln för garantipension tas bort. Samma kvalificeringsregler ska gälla för alla. Förslaget beräknas innebära en besparing för de offentliga finanserna med , och med . minskar sammantaget anslaget med 2021 och 2022 samt med 2023. Eftersom föreslår att undantaget i kvalificeringsreglerna för garantipensionen tas bort kommer en konsekvens bli att vissa personer som kom till som flykting eller skyddsbehövande istället behöver få sin försörjning genom äldreförsörjningsstödet. Förslaget beräknas innebära en ökning av konstaderna för de offentliga finanserna med samt .
mot · H8023523 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om efterlevandestöd och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag är ett av världens mest jämställda länder. Vi har föräldraförsäkringen och en väl utbyggd barnomsorg som ger förutsättningar för föräldrar att ta ett stort ansvar för barn och förvärvsarbeta. tar ansvar för att ska fortsätta kunna ha ett väl utbyggt system för barnomsorg. Till följd av förslag om sänkt drivmedelsskatt påverkas KPI vilket ger följdjusteringar i anslaget för föräldraförsäkring. Därmed ökar anslaget med 2021, 2022 och 2023. förslag om reformerad a‑kassa ger följdjusteringar i anslaget för föräldraförsäkring. Därmed minskar anslaget med . Till följd av att avvisar regeringens förslag om nedsatt arbetsgivaravgift för unga minskas anslaget med 2021–2023. Anslag 1:5 Barnpension och efterlevandestöd Ensamkommande barn och ungdomar försörjs av samhället genom placeringen i HVB-hem, stödboende eller familjehem. I underhållsstödet finns tydliga regler om att barn som får vård på institution på statens bekostnad eller vårdas i familjehem, stödboende eller HVB inte har rätt till underhållsstöd. Efterlevandestödet bör få samma tydliga lagstiftning och den som bor i offentligt finansierad verksamhet ska inte ha rätt till efterlevandestöd. minskar därför anslaget med –2023. Eftersom föreslår en tidsgräns i aktivitetsstödet kommer en konsekvens bli att fler istället blir berättigad till bostadsbidrag. Förslaget beräknas innebära en ökning av anslaget med –2023.
mot · H8023531 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och EU ska återgå till normaltid utan årliga tidsomställningar och tillkännager detta för regeringen. har om våren ställt om klockan till vad som benämns , för att sedan ställa tillbaka samma klocka till normaltid . Argumentationen för har varit att bättre nyttja ljusa sommarkvällar till priset av mörkare morgnar. Till en början skedde återställningen till normaltid , men efter synkronisering inom EU sker numera återställningen . Det innebär att vi har normaltid under fem av årets månader och avvikande tid mer än halva året. I används begreppet centraleuropeisk tid eller Central European Time, förkortat CET. Det är den tidszon som används i många europeiska länder kring meridianen östlig längd. Centraleuropeisk tid har även , där sommartidsvarianten Central European Summer Time (CEST, vilken är CET + ) förekommer. Det innebär att vissa länder av året har två timmars tidsavvikelse, vilket i praktiken kan innebära ytterligare tidsförskjutning beroende på geografins öst-västliga utbredning. västra delar uppvisar i sammanhanget den mest extrema avvikelsen från normaltid. Att ändra på livets naturliga förlopp gentemot naturens rytm medför konsekvenser. Såväl empiri som forskning har påvisat negativa medicinska effekter i form av sömnbrist, ökade humörsvängningar samt en förhöjd frekvens av hjärtattacker och självmord. Då det tar för människans biologiska klocka att hamna i fas med den nya tiden kan det bli farligt för personer som ligger i riskzonen för vissa sjukdomar. Därtill visar studier att trafikolyckorna ökar med ett antal procent efter övergången , liksom antalet trafikdödade djur. Helt plötsligt är det mycket mer bilar på vägarna när djuren ska korsa desamma i ottan, varför de överrumplas av tidsomläggningen. Koncentrationsförmågan och därmed produktiviteten sjunker hos människor, vilket kan bli kostsamt för såväl privatpersoner som företag. Internationella studier visar också att arbetsplatsolyckorna blir fler efter övergången . De finns således många skäl att vara kritisk till den årliga tidsomställningen. Särskilt utifrån svenska förhållanden då vi med vårt nordliga läge har betydligt större skillnader mellan ljusa och mörka årstider än vad som är fallet i södra . Då frågan om ska permanentas eller ej är på EU:s agenda finns det starka skäl för att hålla en hög profil i densamma till förmån för att återgå till normaltid utan tidsomställningar, vilket bör hörsamma.
mot · H8023532 · 2020-10-06 00:00:00 — Långsiktiga villkor för välfärdsföretagandet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillförsäkra långsiktigt uthålliga villkor för privat företagsamhet inom välfärdssektorn, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utforma regelverk som inte diskriminerar privata välfärdsutförares möjligheter att konkurrera på lika villkor gentemot offentliga utförare, och detta tillkännager för regeringen. Välfärdstjänsterna i är i absolut världsklass och många av alla de företag som driver verksamhet inom välfärden väcker stort internationellt intresse. Antalet studiebesök som görs till av delegationer från världen över vittnar om just detta. Det innebär goda exportmöjligheter för välfärdstjänsterna vilka dock hämmas av de svårigheter som denna tjänstesektor möter på sin hemmamarknad i . Dessa tar sig bland annat uttryck i upphandlingsvillkor som för många, framför allt mindre, företag begränsar möjligheterna att konkurrera om anbuden. Trots att riksdag beslutade att inte införa en reglering av vinsterna i välfärden enligt den dåvarande regeringens proposition ”Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet” är hotet om vinstbegränsning för företag inom välfärdssektorn ytterligare en annan begränsande faktor, vilket inverkar menligt på långsiktigheten i verksamheten och därmed försämrar benägenheten till utomstående investeringar. Som en följd av konkurrens har kvaliteten inom fristående verksamheter visat sig ofta vara högre än i motsvarande offentligt drivna. Detta exemplifieras genom att privata företag var först med att införa kvalitetsbokslut. Men snarare trots än tack vare att många av dessa företag i sin verksamhet visar goda kvalitetsresultat, har de således svårt att kunna verka på jämbördiga villkor i konkurrens med motsvarande offentligt drivna verksamheter. I de flesta välfärdssektorer är en optimal lösning att tillåta att privata och offentliga tjänsteleverantörer verkar på en gemensam och rimligt reglerad marknad. Med väl utformade spelregler, där såväl privata som offentliga aktörer konkurrerar om att leverera högkvalitativa välfärdstjänster, skapas förutsättningar för att komma till rätta med många av de problem som har uppstått inom välfärdssektorn. Med möjligheter att genom nyinvesteringar och innovation driva och utveckla sin verksamhet kan de också medverka till att stärka kvaliteten i välfärden och värna om ökad valfrihet och mångfald. Det vore till gagn för alla dem som arbetar inom dessa välfärdsföretag vilka då får långsiktiga möjligheter att utveckla sina verksamheter. Det vore också till gagn för de människor som tar del av välfärdens tjänster.
mot · H8023533 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ledamöternas placering i kammaren och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Av tradition är ledamöter placerade i första hand efter valkretsarnas indelning, i andra hand de tjänstgjort i riksdag och slutligen efter ledamöternas ålder. Placeringen är ur flera perspektiv ålderdomlig och motverkar en livlig och aktiv debatt. har flera förtjänstfulla insatser gjorts för att modernisera sittningen i . Debattklimatet har påverkats positivt av de två halvmåneformade raderna närmast talarstolarna, vilket också gäller den fria placeringen i kammaren under debatter. Utifrån dessa erfarenheter är det lämpligt att ytterligare utveckla riksdagsledamöternas placering i plenisalen. Även möjligheten att ställa frågor ifrån bänken har bidragit till en intensivare debatt. I de flesta länder är parlamentsledamöterna placerade efter partitillhörighet och inte efter valkrets. I de är parlamentsledamöterna i underhusen placerade efter partitillhörighet. är flera av dessa parlament välkända för sina livliga och engagerande debatter. Eftersom antalet ledamöter är oförändrat krävs ingen ombyggnation för att genomföra förändringen, varför kostnaderna är obefintliga. En ändrad placering skulle därför med fördel vara möjlig att införa med efterföljande uppföljning. Omplaceringen torde kunna genomföras omgående och ej vänta till nästa val.
mot · H8023534 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att överväga en modell för vård av förälder och tillkännager detta för regeringen. Att bli förälder till sin mamma eller pappa är något som många vuxna upplever. Det är inte bara de egna föräldrarna som kan ha ett vårdbehov, utan det kan också handla om att vårda svärföräldrar eller andra äldre släktingar. Precis som när det gäller barn är det oftast kvinnor som står för omvårdnaden av de äldre föräldrarna och övriga äldre anhöriga. Detta medför frånvaro från arbetet, eventuellt lägre anställningsgrad, lägre egen sjukpenning, lägre a‑kassa och slutligen lägre pension. Lösningen kan aldrig bli att samhället skall ansvara för att garantera all omvårdnad och omsorg om de äldre. Istället bör samhället underlätta för de personer som på olika sätt vårdar sina äldre anhöriga. En lämplig modell som skulle kunna ligga till grund för hur ersättning för vård av äldre kan utformas är ersättningen för vård av barn. Ersättningen för vård av äldre anhöriga skulle kunna inkludera att följa med till hälso- och sjukvård, tandläkare, habilitering och rehabilitering samt träff med biståndshandläggare eller annan myndighetsrepresentant. Med ersättning för vård av äldre anhörig skulle också livskvaliteten för de äldre höjas genom att de skulle få möjlighet till stöd av anhöriga. De äldre personerna skulle också veta att deras döttrar, eller andra kvinnliga anhöriga, inte förlorar i arbetsförtjänst på grund av att de hjälper dem. När ersättning för vård av barn infördes sågs detta som en stor jämställdhetsreform som underlättade för kvinnor att delta på arbetsmarknaden. Det är nu dags att ta nästa steg för att underlätta kvinnors deltagande på arbetsmarknaden genom införandet av en ersättning för vård av äldre anhöriga. Hur ersättning för vård av äldre anhöriga skall utformas i detalj bör ses över.
mot · H8023535 · 2020-10-06 00:00:00 — Försäljning av statliga bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om försäljning av statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. Den svenska staten är delägare i ett stort antal bolag. Staten är sällan den bästa aktören för att driva företag. Det kan vid enstaka tillfällen finnas anledning och av strategiska skäl vara motiverat att staten är del- eller helägare av företag. Dock är fallet inte så i de flesta fall. Arbetet med att avyttra statens ägande av bolag bör genomlysas och en plan för försäljning av statens andelar i de statliga bolagen utarbetas. Försäljningen skulle kunna inledas med att den svenska staten säljer sina andelar i . är en stor global aktör på telekommarknaden. En stor del av Telias verksamhet är dessutom utanför . Telekommarknaden är en konkurrensutsatt marknad och statligt ägande kan riskera att ge marknadsfördelar. Telekommarknaden är därtill kraftigt reglerad där staten fyller en viktig funktion som kontrollorgan och lagstiftare. Att staten har ägarintressen och kontrolluppgift är emot frågan om maktdelning och marknadsekonomi och kan i värsta fall bidra till partskonflikter. Med anledning härav bör regeringen se över möjligheten att sälja statens andelar i . En försäljning av bolaget måste föregås av en noggrann analys av vilka åtgärder som behöver vidtas rörande ägande och förvaltning av kritisk infrastruktur i bolaget.
mot · H8023536 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. är ett land med många högkvalificerade företag med omfattande exportverksamhet. För att företagen skall kunna behålla sina marknadsandelar och även kunna växa behövs kvalificerad arbetskraft. I undersökningar kan konstateras att ett av fyra svenska företag upplever sin verksamhet begränsad på grund av svårigheter att identifiera och rekrytera kompetenta medarbetare. Behovet av kompetenta medarbetare är stort inom många branscher, såväl inom offentlig sektor som i näringslivet. Utbildningsinsatser behöver fortsätta förstärkas för att matcha människor till rätt kompetens och underlätta omställning till nya yrkesval senare i livet. Dock är risken stor att och svenska företag och offentlig verksamhet inte kommer att kunna rekrytera medarbetare med efterfrågad kompetens nationellt utan behöver söka utanför landets gränser. Med en åldrande befolkning behöver , likt många andra länder, underlätta för arbetskraftsinvandrare att komma till . är arbetskraftsinvandringen kraftigt begränsad och omgärdad av byråkratiska strukturer som gör att rekryteringen tar onödigt och är komplicerad och kostsam. Stora problem med retroaktiva beslut, där tidigare fel av tidigare arbetsgivare får förödande konsekvenser för inte bara medarbetaren utan också företagen förekommer regelbundet. Sammantaget gör detta att många företag drar sig för att rekrytera arbetskraftsinvandrare de egentligen behöver. har tidigare fattat beslut om att förhindra problemen med retroaktivt ansvar. Beslutsprocesser förenklas i syfte att underlätta rekrytering. Vidare bör rekryteringsprocessen kunna ske snabbare än vad som gäller . Men mer kan göras för att underlätta arbetskraftsinvandring. tar emot en stor mängd utrikesstudenter. På svenska universitet och högskolor är av eleverna inresande studenter, ofta på avancerad nivå som , licentiat eller doktorand alternativt postdoktorand. De här studenterna kan medföra en större potential för den svenska arbetsmarknaden än vad de gör . Regeringen skulle kunna vidta åtskilliga åtgärder i syfte att underlätta för studenter att efter avslutad utbildning att söka arbete och arbetstillstånd. Vidare bör det bli enklare att ansöka om arbetstillstånd från , utan att behöva återvända till hemlandet först.