mot · H8021712 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en regleringsgiljotinsprocess och tillkännager detta för regeringen. 2010 motionerade riksdagsledamoten (M) i riksdag om att införa en regleringsgiljotin i syfte att ge företagare möjligheten att enklare och bättre bedriva sina verksamheter. Det har gått dess, och mycket har hänt: Regelbördan för företag har blivit allt större och mer betungande. och världen hade behövt mer av , men 2012 satte cancern tyvärr stopp för det. I syfte att hedra minne och hans principfasta och pragmatiska idéer och för att föra dem vidare har jag därför valt att motionera i ställe. Texten nedan är exakt så som formulerade den . Världen och har ändrats, men idé om en regleringsgiljotin behövs allt mer! I svensk politik och samhällsdebatt råder bred enighet om behovet av fler och växande småföretag. I de mindre företagen skapas de nya jobben, men det är ofta också deras innovationer som utmanar de stora och skärper konkurrensen. har, enligt flera olika bedömningar, ett gott företagsklimat. , , och ger i sina årliga bedömningar ständigt bättre betyg. Skatter och avgifter har sänkts, marknader har avreglerats, nya sektorer har öppnats för företagande. handlar det sistnämnda inte minst om hushållsnära tjänster, sjukvård och apotek. Men det finns mer att göra. Vi behöver fortsätta reformera arbetsmarknaden så att den bättre passar mindre företag och inte är utformad för ett fåtal storföretag. Sektorer, som omsorg, kan fortfarande öppnas mer för företagande. Skatter och avgifter kan fortfarande förbättras. Men även regleringsbördan bör fortsätta minska. Detta har också en tydlig och för många företagare välkommen av Regeringsförklaringen. Man kan välja olika strategier för att lyckas med detta. En metod som föreslogs av , och har varit känd även tidigare, är så kallade solnedgångsregler. Det vill säga att regleringar är temporära, att de löper ut – såsom – ifall inte någon aktivt driver deras behållande, som i så fall kräver ett nytt beslut. Denna metod bör beaktas vid införande av nya regleringar. Men när det gäller att minska mängden gamla regleringar finns en annan metod, som prövas av många snabbt reformerande tillväxtländer – regleringsgiljotinen. Man definierar en mängd regleringar, ofta de som har någon inverkan på företagens förutsättningar, och ställer tre frågor om var och en: Är den nödvändig? Är den laglig? Är den företagsvänlig? Varje reglering som klarar alla tre frågorna förs till kategorin behålla. Varje reglering som missar någon av de två första förs till kategorin avskaffa. Och de regleringar som klarar de två första men inte den tredje förs till att revidera. Proceduren måste naturligtvis anpassas till förutsättningarna i varje enskilt land, inte minst avseende det beslutsfattande systemet. Ofta kan arbetsmarknadens parter spela en konstruktiv roll som involverade parter. , och har använt regleringsgiljotinen. , som är en reformtiger och stiger som en raket i index över ekonomisk frihet, har tillämpat denna metod. Även och har anammat den. Det vanliga är att mellan av samtliga definierade regleringar avskaffas. Effekterna har varit tydliga. I ökade de utländska direktinvesteringarna kraftigt och över en miljon nya arbetstillfällen skapades. Även om har bättre förutsättningar än just dessa länder, kan en regleringsgiljotinsprocess som utförs av ett oberoende råd eller kommitté, vara en effektiv form av prövning, för att minska vår regleringsbörda och risken för skadliga regleringar.