mot · H8023679 · 2020-10-06 00:00:00 — Vi välkomnar denna positiva utveckling som bör underlättas än mer. Kraften i att många människor gör förändringar i sin vardag är stor. Den är viktig för att lyckas i klimatarbetet. Det är viktigt att det är lätt att välja det som har mindre påverkan på klimatet. Märkning och certifiering av varor förenklar för människor att göra klimatsmarta val. Då krävs också relevanta beräkningar och information kring konsumtionsbaserade utsläpp. Vi ser gärna en obligatorisk klimatmärkning när det gäller vissa varor såsom visst kött. Vi har också drivit på för obligatorisk klimatdeklaration vid reklam och köp av flygresor. Kunden i matbutiken ska kunna välja den biff som har mindre klimatpåverkan även om det kostar lite mer. På samma sätt ska flygresenären ha tydlig information om vilket biljettalternativ som minimerar flygresans klimatpåverkan. Liberalerna ser därför positivt på att ett arbete för att införa klimatredovisning av olika slags resor nu pågår inom ramen för januariavtalet. I städer som är byggda så att samhällsservicen kan nås till fots, med cykel och genom kollektivtrafiken minskar behovet av bilresor. Staten som medaktör och möjliggörare En del klimatdebattörer vill angripa klimatkrisen genom att samla makten över samhället i statens händer. För oss liberaler är det helt främmande. Här liksom i alla andra sammanhang ligger en stor fara i att ropa på en stark ledare som ska ta kommandot. Som liberaler står vi upp för tanken på en begränsad statsmakt, vars roll är oundgänglig men inte obegränsad. Detta gäller även inom klimatpolitiken, där staten ska bidra genom att införa väl utformad lagstiftning och effektiva ekonomiska styrmedel, stimulera innovation och teknikskiften samt gå före i sin egen konsumtion – men däremot inte ta ifrån individer, företag och andra aktörer deras ansvar. Vi liberaler menar att de starkaste drivkrafterna för att få till förändring är entreprenörskap och marknadskrafter. När människor får möjlighet att fritt testa och utveckla sina idéer kan företag uppstå och växa. När nya lösningar kan konkurrera med de gamla är konsumenternas efterfrågan en mycket stark kraft som snabbt kan ställa om de tekniska systemen. Riktigt stark blir kraften när frihandeln möjliggör att lösningar sprids globalt. Statens roll är att underlätta denna process. Det krävs att reglering på alla områden – i den mån den behövs – utformas teknikneutralt. Små aktörer behöver skydd när de ger sig in på etablerade marknader. Existerande aktörer ser inte nödvändigtvis behovet av att ny teknik etableras. Reglering och styrmedel behöver vara utformade så att ny teknik i praktiken har en chans även inom branscher med väletablerade aktörer. Implementeringen av regelverken ska vara effektiv och snabb. Ett omfattande arbete behövs över hela linjen för att säkerställa att tillståndsprocesser för olika former av verksamheter inte drar ut . Grundprincipen ska vara att tillståndsprocessen inte ska hamna på kritisk linje. Det ska inte vara arbetet för att få tillstånd för en verksamhet som dikterar tidplanen. Ett effektivt och serviceinriktat arbete från statens sida gör det billigare och enklare att bedriva verksamhet i . Det gynnar alla. I den mån staten styr mellan olika teknikval ska det ske genom att skadliga aktiviteter belastas med skatter och avgifter eller att nödvändiga teknikskiften underlättas. Det får aldrig ske genom en ineffektiv handläggning. Staten har en viktig uppgift i att skapa transparens mellan olika lösningar så att samhällets kostnader för dem blir tydliga. Vi liberaler ser gärna att godstransporter flyttas över från lastbil till sjöfart och järnväg då lastbilstransporter ger upphov till betydligt större klimatpåverkan än sjöfart och järnvägstransporter. är detta inget självändamål. När vägtransporternas utsläppsproblematik är löst ska givetvis den mest effektiva lösningen användas. För att marknaden ska kunna välja den behövs en transparens där samhällets direkta kostnader och indirekta kostnader från negativa effekter för tredje man (så kallade negativa externa effekter) är synliga för företagen i deras beslutsfattande. Staten har själv en stor konsumtion, som har en betydande klimatpåverkan. och privatpersoner har statens tjänstemän nytta av transparens och tydlig information om konsumtionens klimatpåverkan. Staten bör stödja forskning och utveckling. I tidiga teknikmognadsfaser behövs ett större engagemang, i senare skeden nära kommersialisering är det huvudsakligen marknadens ansvar att utveckla tekniken. I teknikskiften uppstår ofta tröskeleffekter. Även om den nya tekniken på många sätt är önskvärd sker inte övergången förrän den har spritt sig. Exempelvis kommer åkerierna inte att investera i lastbilar med strömavtagare förrän långa sträckor väg är elektrifierade. Å andra sidan kommer ingen kommersiell aktör att elektrifiera vägarna förrän det finns en ansenlig mängd elektriska lastbilar. Här behövs staten. Genom att göra den initiala investeringen i infrastrukturen kan marknadskrafterna få de förutsättningar som krävs. Överhuvudtaget har staten en viktig roll i att planera och finansiera infrastruktur. I de fall där infrastrukturen kan betraktas som en kollektiv vara – så som farleder, en del järnvägar och stora delar av vägnätet – behöver staten planera och äga infrastrukturen. Annan infrastruktur – som elsystemet – är så komplex att det krävs en övergripande samordning och planering för att systemet ska kunna fungera även om staten inte äger hela infrastrukturen. I sådana fall är det viktigt att staten förhåller sig teknikneutral när behoven pekas ut. Marknaden och entreprenörerna är bättre än staten på att ta fram de lösningar som krävs för att lösa behoven. finns det infrastruktur som är så pass viktig för samhället att staten bör kontrollera den även om marknaden skulle ha kunnat göra det mer effektivt. I exemplet med elsystemet är transmissionsnätet (för högspänd elöverföring) en sådan infrastruktur. Myndigheter ska jobba evidensbaserat. Myndighetsutövningen ska vara teknikneutral och sikta mot de mål som styr respektive myndighets arbete. Konsumenten är fri att utifrån god information göra sitt val och har också ansvaret för sitt val. Staten kan prissätta val som har negativa effekter men staten ska inte hindra individen i sitt val. Inrikes transporter står för en knapp tredjedel av de svenska klimatgasutsläppen – koldioxid , där vägtransporter står för . Utsläppen från transporter måste sänkas radikalt, och målet är satt till minskade utsläpp jämfört med . Vägtransporterna släpper ut koldioxid, varav bilar och bussar står för och lastbilar för . Till det kommer utsläpp från arbetsmaskiner om drygt koldioxid . Inrikes sjöfart och inrikesflyget står för av utsläppen från inrikestransporterna. Utrikes transporter räknas inte in i de svenska klimatmålen, men är likväl viktiga. Här gäller det framför allt att driva på klimatarbetet inom EU samt påverka de internationella samarbetsorganisationerna. Den svenska påverkan på det internationella klimatarbetet ska ha som en utgångspunkt att ge konkurrensneutrala förutsättningar för svenskt näringsliv. Liberalerna har drivit på för att inrätta en för att påskynda arbetet med elektrifieringen av transportsektorn. ska bidra till att påskynda investeringar i elvägar, laddinfrastruktur för ellastbilar samt andra effektiva tillämpningar. Kommissionen ska vidare belysa finansieringsfrågor, hur el snabbt kan dras fram till väg samt effekter på elförsörjningen av att godstrafiken ställer om. Den ska tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. Mycket av den liberala politiken för att påskynda omställningen inom transportsektorn förverkligas nu inom samarbetet mellan Liberalerna och och de två regeringspartierna Socialdemokraterna och . Vi avstår därför från yrkanden inom dessa områden. Fordonens bränsle är helt avgörande för deras klimatpåverkan. Utsläppen i de övriga delarna av fordons livscykel så som tillverkning av fordon och batterier, transporter och skrotning beror av andra sektorers klimatarbete och de kommer att gå mot noll vartefter fossila bränslen fasas ut där. Bränslets klimatpåverkan däremot är direkt kopplad till fordonet. Då primärenergin i det framtida integrerade energisystemet till största delen kommer att komma från el (se avsnittet Energisystemet) är det rationellt att elektrifiera fordonsparken i så stor utsträckning som möjligt. Råvarutillgången för biodrivmedel är dessutom begränsad globalt och biodrivmedel behöver prioriteras till de transporter som är svårare att elektrifiera. Detta ger ytterligare starka skäl till att driva på elektrifieringsarbetet för vägfordon. Elektrifieringen av personbilsflottan har kommit en bit på väg och infrastrukturen för laddning börjar växa fram. Elektrifieringen av de tunga transporterna är i startgroparna. God tillgång på laddpunkter gör att fler väljer elfordon. Fler elfordon på vägarna gör det mer intressant att investera i laddinfrastruktur. Liberalerna vill fortsätta främja utbyggnaden av laddinfrastruktur för både personbilar och tyngre fordon, då fortsatta statliga insatser påskyndar teknikskiftet och ger möjlighet att nå transportsektorns klimatmål. Vi vill också se investeringar i elvägar i närtid. När teknikskiftet fått ett tillräckligt genomslag blir det självförstärkande och de statliga stöden kan fasas ut. Liberalerna anser att all kollektivtrafik i större städer ska kunna köras utan klimatpåverkan 2030. Vår principiella uppfattning är att elskatten ska vara densamma för alla kollektiva transportslag. Elbussar för kollektivtrafik ska omfattas av den reducerade energiskatt på el som spårvagnar och tåg redan åtnjuter. Liberalerna anser att reduktionspliktssystemet är ett bra verktyg för att sänka utsläppen från den befintliga fordonsflottan. Det är viktigt att systemet är teknikneutralt och utöver biobränslen även omfattar syntetiskt framställda bränslen. Personbilsflottans väg mot nettonollutsläpp Bilen har en viktig funktion i människors vardag, för pendling till arbete, för fritidsaktiviteter och för semesterresor. Den erbjuder en bekvämlighet som många värderar högt. står personbilen för en stor del av klimatgasutsläppen. Det är viktigt för oss liberaler att människor har friheten att själva avgöra vilken typ av bil som passar för deras egna behov. De styrmedel vi använder för att nå klimatmålen ska vara utformade så att de sätter ett pris på koldioxidutsläppen och på det sättet styr valet av fordon. Styrmedlen ska säkerställa att klimatgasutsläppen från driften av personbilarna upphör. Liberalerna anser att klimatomställningen av fordonsflottan ska bygga på skärpta utsläppskrav för nya fordon samt på olika ekonomiska styrmedel riktade mot bilarnas utsläpp. Fastlåsning i specifika tekniker ska undvikas. Bedömningen av fordonens klimatbelastning ska enligt vår åsikt baseras på livscykelanalyser, vilket ställer höga krav på relevanta mätmetoder. Reduktionsplikten kommer att spela en avgörande roll för att nå våra klimatmål, då fordon baserade på flytande bränslen kommer att finnas kvar under överskådlig framtid. Liberalerna anser att kraven för vilka fordon som klassas som miljöbilar ska förenklas, förtydligas och skärpas. Vår ståndpunkt är att bilar som kan drivas med fossilt bränsle successivt ska fasas ut som miljöbilar, vilket innebär en skärpning av bonus malus-systemet. Vi liberaler menar att subventioner till köp av elfordon egentligen inte bör förekomma. Det är bättre att den som förorenar betalar. Även om Liberalerna i grunden är skeptiska till subventioner och därmed till bonusdelen i bonus malus konstaterar vi att systemet är ett faktum och att det också ingår i den helhet som Liberalerna står bakom inom ramen för samarbetet med och regeringen. Det är här viktigt att alla förändringar av systemet styr mot minskad klimatpåverkan och att systemet successivt görs mer strikt. Städers planering har stor betydelse för behovet av bil. I tätare och blandad bebyggelse blir det möjligt att bygga kapacitetsstark och välfungerande kollektivtrafik, vilket gör det mer effektivt att promenera, cykla eller åka kollektivt än att åka bil. kommer bilen alltid att behövas. I stora delar av landet är bilen det effektivaste sättet att resa. Liberalerna anser att bilåkandet bör minska framför allt där kollektivtrafiken är väl utbyggd. Reseavdraget för bilåkande ska begränsas där det finns välfungerande kollektivtrafik. Vägavgifter på motorvägssträckor där det finns särskilt goda kollektivtrafikalternativ bör prövas. Dock ska miljöbilar kunna undantas. Vi liberaler anser att miljözoner bör kunna införas i fler städer. Detta är dock i första hand en luftmiljöfråga och en fråga som hanteras genom kommunala beslut. Miljözoner för lastbilar har funnits länge, medan miljözoner för personbilar är en nyare företeelse. Miljözoner för personbilar har den komplikationen att privatpersoner kan påverkas direkt utan att ha tillräckliga möjligheter att ställa om. Vi vill utreda om avgiftszoner skulle kunna vara ett kompletterande alternativ till miljözoner för att styra mot mer miljöanpassad trafik. När vi bygger våra städer så att det blir möjligt för fler att leva sina liv utan att vara beroende av bil ger det ett viktigt bidrag i klimatarbetet. För att underlätta anser Liberalerna att olika former av bildelningstjänster så som bilpooler och smart korttidshyra av miljöbilar bör främjas. Majoriteten av utsläppen från godstransporter i kommer från vägtransporter. De viktigaste åtgärderna för att eliminera dessa utsläpp är att elektrifiera dels de regioner där en betydande andel av lastbilstrafiken går, dels de stora transportstråken där majoriteten av de fjärrgående lastbilstransporterna går. Trafik långt från de stora transportstråken kräver andra lösningar. Batterier, vätgas och fossilfria dieselsubstitut kommer att behövas parallellt. I tillägg till det menar att förbättrade möjligheter att flytta gods mellan lastbil, järnväg och fartyg behövs. Godstransporter på järnväg och till sjöss har betydligt bättre klimatprestanda än vägtransporter. När vägtransporterna elektrifieras förbättras visserligen klimatsituationen. Det finns dock en rad åtgärder som skulle göra det enklare att flytta över gods på järnväg och med sjöfart. Liberalerna anser att arbetet med att underlätta överflyttning av gods från lastbil bör intensifieras parallellt med att utsläppen genom lastbilstransporternas elektrifiering minskar. kommer att föreslå hur godstrafiken på väg effektivt ska elektrifieras. Liberalerna vill se en snabb implementering av kommissionens förslag. Det kräver både en finansieringsmodell där statliga pengar kommer att bli nödvändiga och en effektiv myndighetshantering för att utan onödiga dröjsmål meddela de tillstånd som kommer att behövas. Arbetet med att tillsätta pågår just nu inom januarisamarbetet, varför vi här inte lägger fram några relaterade yrkanden. Lastbilstransporterna längs de tyngst belastade transportstråken ska elektrifieras genom elvägar. Utanför de stora transportstråken behövs en laddinfrastruktur även för tunga transporter. Elnätsägarna behöver planera för hur vägar och distribuerade laddstationer ska kunna matas med el. Överflyttning av gods till fartyg och järnväg ska underlättas. Arbetsmaskiner som används för underhåll av vägar, bostäder, lokaler, i servicesektorn och för arbete inom industrin, jordbruket och skogsbruket och fisket står för av de svenska utsläppen av klimatgaser. Vi liberaler har länge arbetat för att avskaffa de skattesubventioner som en del av de här maskinerna omfattas av. Det kan finnas goda skäl att stödja till exempel jordbruket och fisket, men det är orimligt att stödet baseras på hur mycket diesel man använder i sin verksamhet. Vi vill se att skatterabatterna till fossila bränslen avskaffas successivt så att beskattningen blir likvärdig oavsett användningsområde. Användningen av fossila bränslen i arbetsmaskiner behöver fasas ut. Det kommer visserligen att finnas nischer där fossila bränslen används långt efter det att fått nettonegativa utsläpp. Men den stora användningen av fossila bränslen behöver försvinna. Vissa grupper av arbetsmaskiner utgör typexempel på nischer där det är rationellt att använda den begränsade tillgången på biobränslen. För andra grupper är en elektrifiering mer rationell. På till exempel byggarbetsplatser där maskinerna rör sig inom en begränsad yta är elektrifiering en rimlig lösning. Här finns dock ofta utmaningen att få fram tillräcklig effekt. behöver ta fram lösningar för hur denna elektrifiering ska möjliggöras. Flyget är avgörande för att hålla ihop avlånga land, underlätta företagsutveckling i hela samt för att som exportberoende nation långt ifrån många av våra viktiga marknader och handelspartners ska fungera. Flyget har också stor betydelse för människors möjlighet att studera och arbeta långt ifrån sina nära och kära samt att resa och uppleva nya miljöer och kulturer. behöver flyget likt andra transportslag stå för sina klimatkostnader. Utsläppen också från flyget behöver upphöra. Det kommer att ta än i andra sektorer, vilket gör att arbetet brådskar. Sammantaget står bunkringen för inrikes- och utrikesflyget i för drygt koldioxidutsläpp . Till det kommer höghöjdseffekten från framförallt utrikesflyget som ger ungefär lika stor klimatpåverkan som koldioxidutsläppen. Flygets utsläpp har i motsats till de flesta sektorer ökat kraftigt på grund av en starkt ökad efterfrågan. Arbetet med att utveckla elflyg är intressant. Det kan minska det regionala flygets klimatutsläpp, bidra till en rad andra miljömål som till exempel buller samt utvecklas till en ny svensk näringsgren. En annan möjlighet med stor potential för flygets klimatarbete är att byta ut de fossila bränslena mot fossilfria alternativ genom ett reduktionspliktsystem. Flygets mycket stora energiförbrukning gör dock att biobränslen bara kommer att kunna svara för en liten del av bränslebehovet. Det är därför nödvändigt att det utvecklas syntetiskt framställd flygfotogen och att produktionen effektiviseras så att priset sjunker. Liberalerna anser att staten ska stödja den tidiga utvecklingen av elflyg och framtagningen av fossilfria flygbränslen. Internationella flygskatter är svåra att införa då de kräver ändringar i flygets Chicagokonvention. och EU ska fortsätta arbeta för att nå internationella överenskommelser som prissätter flygets koldioxidutsläpp. Ett sådant styrmedel ska vara riktat direkt mot utsläppen. Inom EU kan en bränslebaserad flygskatt som tar sikte på flygets faktiska utsläpp införas genom multilaterala avtal. Liberalerna anser att den behöver komma på plats. Ett system med differentierade landningsavgifter utifrån hur mycket biobränsle som används vid flygningar bör införas. För att öka konsumenternas information och kunskap om flygets klimatpåverkan anser Liberalerna att en obligatorisk klimatdeklaration i reklam och vid bokning av flygresor ska införas. För att kompensera flygets utsläpp är det angeläget att komma igång med negativa utsläpp i stor skala. Höghöjdseffekten behöver fortsatt kompenseras även när fossilfria bränslen ersatt dagens fossila bränslen. Flygets höghöjdseffekt behöver kompenseras med negativa utsläpp. Sjöfarten är oerhört betydelsefull för världshandeln i stort och för som exportberoende land. Den behöver goda förutsättningar och möjligheter att fortsätta expandera. Godstransporter till sjöss är mycket energieffektiva. När transporter flyttas från dieseldrivna lastbilar till båt görs därför generellt stora klimatvinster. Internationellt går stora flöden på sjön och avstånden är också stora. Det gör att utsläppen från utrikessjöfartens bunkring sammantaget blir relativt stora – – trots den höga energieffektiviteten. Liberalerna vill se en överflyttning av godstrafik från vägarna till sjöfarten. Det rör främst kustsjöfarten och sjöfarten på de inre farlederna i , men även transporter till europeiska hamnar. Det behövs ett bränslebyte även inom sjöfarten. En del fartyg har gått över från olja till flytande fossil gas. Ett logiskt nästa steg är flytande biogas. Tyvärr är dock de volymer biogas som går att få fram på ett hållbart sätt för små för sjöfartens hela behov. De stora rederierna tittar därför också på ammoniak och olika alkoholer. För korta avstånd är vätgas och batterier intressanta. behöver följa den utveckling som sker internationellt för att ersätta bränslet i den internationella sjöfarten. Vi behöver ha beredskap för att våra hamnar ska kunna distribuera de bränslen som blir aktuella. Utöver framdrivningen är fartygens energiförsörjning i hamn en viktig fråga. När fartygen försörjs med el från land de ligger i hamn kan motorerna stängas av. Det minskar klimatutsläppen då svensk elmix ersätter fartygsdieslar för elproduktion, men det är också en viktig åtgärd för att förbättra den lokala luftmiljön kring hamnarna som ofta ligger i eller nära tätbefolkade områden. Våra hamnar ska vara utrustade med anslutningar för . På sina håll innebär det att elnäten behöver anpassas för ett större effektuttag i hamnarna. För lokal sjöfart behöver infrastruktur komma på plats för olika lösningar som elektrifiering, biobränslen och vätgas. Förutsättningarna på olika platser är avgörande för vilka lösningar som är aktuella. Liberalerna ser gärna ekonomiska styrmedel för att uppmuntra en övergång från fossila fartygsbränslen till hållbara alternativ. Farledsavgifterna bör få en miljöstyrande effekt. Detta måste givetvis göras på ett sådant sätt att rederierna får en rimlig chans att byta bränsle. Flytt av gods från landsvägarna till fartyg ska underlättas. ska följa utvecklingen som sker mot nya bränslen för sjöfarten. När behovet uppstår ska de svenska hamnarna kunna leverera fossilfria fartygsbränslen. Det kräver en framförhållning. bör bistå hamnägarna i förberedelserna. Elnätsinfrastruktur ska planeras så att svenska hamnar ska kunna förse de fartyg som angör med . bör stödja initiativ för att få till stånd infrastruktur för fossilfri drift av den lokala sjöfarten. Farledsavgifterna bör få en miljöstyrande effekt i relation till fartygens klimatpåverkan. Utsläpp från internationella transporter Den bunkring för utrikes sjöfart och utrikes flyg som sker i ger upphov till drygt koldioxidutsläpp . Det spelar ingen roll var klimatgasutsläppen sker och den liberala klimatpolitiken omfattar således även lösningar för utrikes transporter även om de inte ingår i vår nationella statistik. Industrin i genomförde en omfattande elektrifiering . I kombination med vår i princip klimatneutrala elproduktion är det ett av skälen till att klimatprestanda i svenska varor och tjänster är mycket bra i en internationell jämförelse. Trots det omfattande arbete som har gjorts står dock industrin fortfarande för en tredjedel av de territoriella svenska klimatgasutsläppen, koldioxid . Liberalerna vill se att industrins utsläpp snabbt minskar för att nå noll. Alla processer behöver ses över för att hitta fossilfria lösningar. Klimatneutrala produkter kommer att ha en konkurrensfördel på de internationella marknaderna som kan väga upp det faktum att produkterna inledningsvis är dyrare att framställa än de klimatbelastande motsvarigheterna. Vi liberaler ser en möjlighet till en kraftig expansion av industrin i . Här finns genom vår innovationskraft, vårt tekniska kunnande, närheten till viktiga råvaror och vår goda tillgång på fossilfri energi utmärkta möjligheter för den som vill bedriva klimatneutral industriproduktion. Det är bättre för klimatet att industrin finns i än snart sagt någon annanstans i världen. Liberalerna ser tillväxt som en nyckel i klimatomställningen. Det gäller i synnerhet industrin.