mot · H802390 · 2020-09-24 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 4 och utveckla allmännyttans ställning 4.1 Fler allmännyttiga bostadsbolag i kommunerna 4.2 Motverka utförsäljning och ombildning av allmännyttan 4.3 Förhindra olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag 4.4 Ändra lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag 5 hyresrätten som upplåtelseform 5.1 Avskaffa hembudsrätten vid försäljning av hyresfastigheter 5.2 Förbättra rättssäkerheten under ombildningsprocessen 6 Bostadsförmedling på medborgarnas villkor 6.2 Krav på privata fastighetsägare 6.3 Sänkta krav för hyreskontrakt 7.1 Rusta upp miljonprogrammet – utan renovräkningar 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag i varje kommun, eller att behovet uppfylls genom regional samverkan, och att regeringen bör återkomma med förslag kring hur detta ska genomföras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder ägda av kommunala bolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 5 § lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna bör åläggas att tydligare redogöra för till vilka ändamål värdeöverföringen har gått och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en regel i lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag som säkerställer att olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag återbetalas till det kommunala bostadsbolaget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag bör ändras så att begreppet ”affärsmässiga principer” utgår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hembudsrätten bör avskaffas vid försäljning av hyresfastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, tillhandahålla en bostadsförmedling som genom transparenta regler förmedlar majoriteten av hyresbostäderna, såväl privata som allmännyttiga, i en kommun, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett krav på privata fastighetsägare att fördela av sitt bostadsbestånd, såväl lediga som nybyggda lägenheter, genom en eller regional bostadsförmedling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär att hyresvärdar, såväl privata som allmännyttiga, inte ska kunna ställa orimligt höga inkomstkrav som exkluderar stora grupper av människor vid uthyrning av bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyresvärdar bör åläggas att på förhand ge en uppskattning av hur hög hyran kommer att bli efter en ombyggnation och tillkännager detta för regeringen. Omkring en tredjedel av befolkning bor i en hyresbostad. Ungefär hälften av hyresbostäderna ägs av ett allmännyttigt kommunalt bostadsföretag och hälften av en privat fastighetsägare. Hyresrätten har många viktiga och positiva egenskaper. Det är en upplåtelseform som inte är marknadsprissatt och den är därför tillgänglig för alla löntagargrupper, till skillnad från privatägda bostäder och bostadsrätter där högsta pris är den styrande faktorn. Hyresrätten underlättar dessutom rörlighet, ger låga transaktionskostnader och stimulerar till professionell fastighetsförvaltning. Utöver detta så är hyresrätten, med rimliga förmedlingstjänster, ett av de viktigaste verktygen för att motverka segregation, diskriminering och orättvis fördelning av bostäder. Hyresrätten är därför en viktig del av den svenska välfärdsmodellen. Över tid har hyresrättens villkor försämrats i relation till privatägda bostäder och bostadsrätt. För byggherrar har det länge varit mer lönsamt att bygga andra upplåtelseformer. har det därför byggts för få hyresrätter. Parallellt har stora mängder hyresrätter, såväl privata som allmännyttiga, ombildats till bostadsrätter. värnar hyresrätten som upplåtelseform och allmännyttan som ägandeform. Vi behöver fler hyresrätter och en starkare allmännytta. I denna motion lägger vi fram förslag för att stärka allmännyttan som ägandeform och hyresrätten som upplåtelseform. 4 och utveckla allmännyttans ställning Enligt SCB uppgick det allmännyttiga bostadsbeståndet vid utgången av 2019 till sammanlagt 827 400 lägenheter. Allmännyttan har länge haft en särställning på den svenska bostadsmarknaden och är en viktig del av välfärdssamhället. Allmännyttan ägs av medborgarna gemensamt och har till uppgift att tillhandahålla hållbara och prisvärda bostäder för alla. De allmännyttiga bostadsföretagen har tagit ett stort samhällsansvar i rollen som bostadsbyggare, förvaltare och utvecklare av hela bostadsområden. Under alliansregeringen förändrades allmännyttans förutsättningar. infördes lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag (Allbolagen) som innebär att allmännyttan ska kombinera affärsmässighet med samhällsansvar. ändrades hyreslagstiftningen – allmännyttan sätter inte längre taket för hyrorna på orten. En stark allmännytta är dock avgörande för en social bostadspolitik och för att klara bostadsförsörjningen. I egenskap av demokratiskt ägda företag ska de verka för allmännyttiga mål. För att värna och utveckla allmännyttans ställning föreslår en rad åtgärder. 4.1 Fler allmännyttiga bostadsbolag i kommunerna De höga byggkostnaderna är ett av skälen till att det inte byggs tillräckligt mycket, trots en omfattande bostadsbrist. De allmännyttiga bostadsbolagen har en viktig roll att spela när det gäller att pressa de höga byggkostnaderna i syfte att bygga mer. De har kapaciteten att utmana de privata byggherrarna på orten. Ett bra exempel på detta är Allmännyttas upphandlingar av s.k. kombohus där byggbranschen har sporrats att bygga allmännyttiga bostäder till en viss maxkostnad per kvadratmeter boarea. Kombohusen har ett fast pris som ligger under marknadspris och har det byggts närmare 10 000 bostäder runtom i enligt modellen. I en enkät från Allmännytta () uppger de allmännyttiga bostadsföretagen att de planerar att bygga runt 25 000 bostäder och att nästan hälften av dessa ska byggas som kombohus. På lokal nivå har exempelvis arbetat på ett liknande sätt med de s.k. Stockholmshusen, ett samarbete mellan stadens tre allmännyttiga bostadsbolag. Även detta projekt har lett fram till nyproducerade bostäder av hög kvalitet men med betydligt lägre produktionskostnader och hyror än andra jämförbara projekt. Det visar än en gång hur viktig allmännyttan är, även i regioner med mycket högt tryck på bostadsmarknaden. SCB:s statistik visar att en majoritet av landets 290 kommuner äger ett eller flera allmännyttiga bostadsföretag. För att bra och billigt byggande ska kunna bli verklighet i samtliga kommuner bör det i varje kommun finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag eller att behovet uppfylls genom regional samverkan. I syfte att uppnå detta bör de kommuner som saknar ett allmännyttigt bostadsbolag ha ansvar för att ett sådant byggs upp i kommunen. Det bör finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag i varje kommun, eller att behovet uppfylls genom regional samverkan, och regeringen bör återkomma med förslag kring hur detta ska genomföras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.2 Motverka utförsäljning och ombildning av allmännyttan Under har politiker runtom i landet sålt ut stora delar av vår gemensamma egendom, däribland allmännyttiga lägenheter. har dessa privatiseringar och utförsäljningar skett till långt under marknadspris och ofta har det inneburit att samhällsnyttiga funktioner slagits sönder. Detta i kombination med att utförsäljningarna är mer eller mindre oåterkalleliga gör situationen allvarlig. När egendomen väl har sålts ut är det mycket svårt att köpa tillbaka den. Det som tar flera decennier för det offentliga att bygga upp kan säljas ut på bara . vill därför införa ett grundlagsskydd för det vi äger tillsammans (se motion 2019/20:125). I väntan på att en sådan lagstiftning införs har vi två förslag för att motverka utförsäljning och ombildning av allmännyttiga lägenheter. har allmännyttiga bostadsbolag sålt tiotusentals hyresbostäder till privata bostadsbolag, s.k. beståndsförsäljning. Enbart såldes sammanlagt 25 240 allmännyttiga lägenheter. Omfattande försäljningar har bl.a. genomförts av de allmännyttiga bostadsbolagen i , och . Utförsäljningarna har mötts av starka protester från de boende då besluten i regel har tagits utan dialog med hyresgästerna. Kommunernas huvudargument för försäljningarna är att få in kapital till renoveringar och nybyggnationer (Dagens Samhälle #8 2018). är starkt kritiskt till dessa utförsäljningar. De är ett sätt för kommunerna att avsäga sig bostadsförsörjningsansvaret i när de skulle behöva ta ett betydligt större ansvar. För är det tvärtom viktigt att kommunerna stärker sina bostadsföretag och utvecklar möjligheterna att tillhandahålla bra bostäder till kommunens invånare till rimliga hyror och enligt bruksvärdesprincipen. Utifrån ett mer regionalt och nationellt perspektiv måste det kunna säkerställas att det sammantaget finns tillräckligt stor andel allmännyttiga bostäder. Kort sagt: Vi behöver fler allmännyttiga hyresrätter – inte färre. För att motverka utförsäljning av allmännyttiga hyresrätter införde den socialdemokratiska regeringen den s.k. stopplagen 2002. Lagen innebar att det krävdes tillstånd från för överlåtelse av fast egendom respektive aktier och andelar i kommunala bostadsföretag. Enligt lagen skulle tillstånd till en överlåtelse inte lämnas om det kan befaras att de kommunala bostadsföretagens hyror till följd av överlåtelsen inte kommer att få tillräckligt genomslag vid tillämpningen av bruksvärdesreglerna i 12 kap. 55 § jordabalken (hyreslagen) eller vid de hyresförhandlingar som förs enligt hyresförhandlingslagen (1978:304). Lagstiftningen upphävdes av alliansregeringen . har yrkat på att återinföra kravet på tillstånd från vid försäljning av allmännyttiga bostäder. Det bör införas ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder ägda av kommunala bolag. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utöver att sälja våra allmännyttiga bostäder till privata hyresvärdar kan de kommunala bostadsbolagen ge hyresgästerna möjlighet att ombilda lägenheterna till bostadsrätt. Vid ombildning av allmännyttiga lägenheter till bostadsrätt säljs lägenheten till långt under marknadspris vilket skapar starka incitament för hyresgästen att bidra till ombildningen. Ombildning till bostadsrätt, främst i men även i och , har kraftigt minskat andelen hyresrätter som behovet av hyresrätter är större än . 2006‑2014, då de borgerliga partierna styrde , ombildades omkring 30 000 allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätt. I flera delar av är allmännyttan i det närmaste utraderad. Ombildningarna stoppades när den röd-grön-rosa majoriteten tillträdde 2014. Nuvarande majoritet i , bestående av de borgerliga partierna och , har återigen öppnat upp för ombildningar av allmännyttan, med fokus på ytterstaden. Om dessa ombildningar genomförs kommer antalet allmännyttiga hyresbostäder i att minska ytterligare, vilket självklart kommer att strypa tillgången på billiga hyresrätter än mer. För att motverka att fler av våra allmännyttiga hyresrätter omvandlas till bostadsrätter vill införa ett tioårigt moratorium. ska inga ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt ske. Det bör införas ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.3 Förhindra olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag De allmännyttiga bostadsbolagens syfte är att vara bostadsförsörjare och uppfylla kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Deras uppgift är inte att generera vinst åt ägarna eller att tillföra resurser till de kommunala budgetarna. Om kommunerna behöver förstärka sina ekonomier bör samtliga kommuninvånare vara med och bidra, inte bara de allmännyttiga bolagens hyresgäster. Lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag (Allbolagen) begränsar i viss mån kommunernas möjligheter att ta ut pengar från sina bostadsbolag och använda dem till andra verksamheter. Trots detta finns det flera exempel där kommuner beslutat att ta pengar från de allmännyttiga bolagen i syfte att använda resurserna i kommunens verksamheter. sammanställer de allmännyttiga bostadsbolagens värdeöverföringar. I senaste rapporten (, ) konstateras att dessa var rekordstora . Totalt överfördes då från de allmännyttiga kommunala bostadsbolagen till kommunerna. Av dessa var hela otillåtna värdeöverföringar. Det är en extremt kraftig ökning jämfört med året innan, då siffran låg på i otillåtna värdeöverföringar. Majoriteten av bolagen lämnar ingen överföring alls, och av dem som ändå gör det följer de flesta gällande regler om begränsningar av desamma. Men i de fall bestämmelserna inte följs finns ingen sanktionsmöjlighet i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. Och någon rättslig möjlighet för kommuninvånare eller hyresgäster i allmännyttiga bolag att förhindra en olovlig värdeöverföring från de kommunala bostadsbolagen finns i praktiken inte. Transaktioner inom en koncern är inte möjliga att överpröva. I förarbetena till Allbolagen diskuterades problematiken med att det saknas ett sanktionssystem för att säkerställa efterlevnaden av reglerna (prop. 2009/10:185 s. 79). Lagstiftaren har uppmärksammat problemet med att det inte finns någon överprövningsmöjlighet och har därför infört en uppsiktsplikt i kommunallagen som stadgar att kommunstyrelsen ska pröva om den verksamhet som det allmännyttiga bolaget har bedrivit under föregående kalenderår har varit förenlig med det fastställda kommunala ändamålet och utförts inom ramen för de kommunala befogenheterna (6 kap. 1 a § kommunallagen [1990:900]). Den nya lagstiftningen har dock inte inneburit någon reell möjlighet för kommuninvånare och hyresgäster att angripa olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag. Konsekvensen av detta blir att det är fullt möjligt för kommunala bolag att genomföra värdeöverföringar i strid mot gällande rätt. Det går med nuvarande lagstiftning inte att vidta någon sanktion trots att år uppmärksammar att otillåtna värdeöverföringar förekommer och trots att den senaste summan, i olovliga överföringar, är upprörande stor. Det är helt oacceptabelt att hyresgäster i kommunala bostadsbolag på detta sätt tvingas betala mer till kommunens verksamheter än vad övriga kommuninvånare gör. För att komma till rätta med de problem som redovisats ovan föreslår tre åtgärder. För det första bör den generösa undantagsklausul som finns i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag tas bort. 5 § lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag bör tas bort. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För det andra bör kommunerna åläggas att tydligare redogöra för vilka ändamål värdeöverföringen har gått till. Detta för att säkerställa att den är korrekt genomförd. Kommunerna bör åläggas att tydligare redogöra för till vilka ändamål värdeöverföringen har gått. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För det tredje bör kommunen, i det fall en olovlig värdeöverföring genomförts, åläggas att betala tillbaka summan motsvarande den olovliga delen till det kommunala bostadsbolaget. Det bör införas en regel i lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag som säkerställer att olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag återbetalas till det kommunala bostadsbolaget. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.4 Ändra lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag trädde lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag (Allbolagen) i kraft. Lagen slår fast att allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska verka i ett allmännyttigt syfte och bedriva verksamheten i enlighet med affärsmässiga principer. Enligt lagen ska bolagen ha marknadsmässiga avkastningskrav, vilket innebär att de undantas från självkostnadsprincipen och förbudet mot att driva företag i vinstsyfte i kommunallagen. yrkade avslag på proposition 2009/10:185 som låg till grund för nuvarande lagstiftning. I vår följdmotion framhöll vi att allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska bedrivas utifrån mål om social nytta och samhällsansvar – inte utifrån marknadsmässiga principer och avkastningskrav (mot. 2009/10:C21). Vi kan konstatera att kravet på att allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska bedriva sin verksamhet enligt affärsmässiga principer har fått allvarliga konsekvenser för allmännyttans bostadsförsörjningsuppdrag. Ökade krav på avkastning skapar en förändrad finansiell situation för bostadsbolagen där de allmännyttiga bostadsbolagens möjligheter att trygga bostadsförsörjningen, i synnerhet för människor med låga och normala inkomster, förändras. Nyproduktionsplaner har i vissa fall stannat av p.g.a. de höga avkastningskrav som ställs. Avkastningskraven försvårar också upprustning av eftersatta miljonprogramsfastigheter. Bostadsbolagen har svårt att genomföra större upprustningar utan att höja hyrorna kraftigt, vilket gör att vissa hyresgäster inte har råd att bo kvar. Lagstiftningen innebär, kort sagt, att de kommunala bostadsbolagen styrs av marknadens kortsiktiga logik vilken står i konflikt med allmännyttans samhällsansvar, i synnerhet dess bostadsförsörjningsansvar. Om allmännyttan återigen ska kunna fullgöra sitt lagstadgade bostadsförsörjningsansvar behöver lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ändras så att begreppet ”affärsmässiga principer” utgår. Lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag bör ändras så att begreppet ”affärsmässiga principer” utgår. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 hyresrätten som upplåtelseform Bristen på hyresrätter är fortfarande stor som allt fler saknar eget boende. Många efterfrågar hyresrätter med rimliga hyresnivåer. Förutom att bygga fler nya hyresrätter behöver det befintliga beståndet av hyresrätter förbli just hyresrätter. Ett stort problem som nämnts tidigare är att hyresrätter, såväl privata som allmännyttiga, säljs och ombildas till bostadsrätter. ombildades runt 160 000 allmännyttiga och privata hyresrätter till bostadsrätter i landet. Av dessa finns en övervägande majoritet i . har det privata hyresrättsbeståndet i minskat från ca 280 000 till 180 000 lägenheter trots att nyproducerade privata hyresrätter tillförts kontinuerligt. värnar hyresrätten som upplåtelseform. Hyresrätten är, till skillnad från bostadsrätten, tillgänglig för alla löntagargrupper. När hyresrätter ombildas till bostadsrätter har stora delar av befolkningen inte längre möjlighet att efterfråga dessa lägenheter. Vi vill därför motverka ombildningar av hyresrätt till bostadsrätt. Vi behöver fler hyresrätter – inte färre. I de fall en ombildningsprocess inleds måste rättssäkerheten förbättras. 5.1 Avskaffa hembudsrätten vid försäljning av hyresfastigheter Hembudsrätten tvingar fastighetsägaren att vid försäljning först vända sig till bostadsrättsföreningen om en sådan är bildad i fastigheten. anser att fastighetsägaren själv ska få välja om en fastighet ska säljas till en bostadsrättsförening eller en annan fastighetsägare. Hembudsrätten bör avskaffas vid försäljning av hyresfastigheter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.2 Förbättra rättssäkerheten under ombildningsprocessen Det finns lagar som reglerar ombildningar till bostadsrätter. Rättssäkerheten vid ombildningsprocessen är dock bristfällig och förändringar behöver göras. Det behöver t.ex. införas en begränsning av antalet omröstningar bland de boende för att försöka få till stånd en ombildning inom en avgränsad tidsperiod. Vidare behöver kraven skärpas så att det krävs att tre fjärdedelar av de boende röstar för en ombildning för att den ska kunna genomföras. En regel bör också införas där den som röstar för en ombildning förbinder sig till att delta i köpet. Förstärkningar behöver också göras för att öka förtroendet för att allt går rätt till under processens gång. En opartisk funktion såsom publicus ska delta på föreningsstämmorna för att öka rättssäkerheten. Regeringen bör återkomma med förslag på förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Bostadsförmedling på medborgarnas villkor Ingen ska vara beroende av kontakter för ett förstahandskontrakt på en hyresrätt. Förutom att det behöver byggas fler hyresrätter måste dessa fördelas på ett rättvist och förutsägbart sätt. För detta ändamål är kommunala bostadsförmedlingar ett bra verktyg. Enligt 7 § lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar ska en kommun anordna bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Om två eller flera kommuner behöver gemensam bostadsförmedling ska dessa kommuner enligt lagen anordna sådan. Regeringen har möjlighet att förelägga en kommun att anordna en bostadsförmedling. är det ett fåtal kommuner som har en bostadsförmedling, och menar att lagen inte ger den önskvärda effekt som medborgarna kan förvänta sig. För att förtydliga kommunernas bostadsförsörjningsansvar och skapa möjligheter för en rättvis och förutsägbar fördelning av hyresrätter bör kommunerna vara skyldiga att tillhandahålla en bostadsförmedling. Alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, tillhandahålla en bostadsförmedling som genom transparenta regler förmedlar majoriteten av hyresbostäderna, såväl privata som allmännyttiga, i en kommun. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2 Krav på privata fastighetsägare Enligt bostadsanvisningslagen (1980:94) hade kommunerna tidigare möjlighet att kräva in hyreslägenheter även från privata värdar. Sedan lagen avskaffades 1993 har de privata fastighetsägarna kunnat förmedla sina lägenheter helt på egna villkor. För att kunna hyra en lägenhet hos en privat fastighetsägare krävs det alltför ofta goda kontakter, något som utestänger många medborgare. Insynen är begränsad och svarthandel med lägenhetskontrakt förekommer. De privata värdarnas medverkan i en bostadsförmedlingstjänst har fungerat olika bra i olika kommuner. Exempelvis har Fastighetsägarna i en frivillig överenskommelse som säger att deras medlemmar ska ge hälften av sina lediga och nybyggda lägenheter till bostadsförmedling. Det är dock långt ifrån alla fastighetsägare som följer detta. anser att de privata fastighetsägarna har ett ansvar för att bidra till att fler bostadssökande ska kunna få möjlighet att bo i det privata hyresrättsbeståndet. Det ska inte enbart vara förbehållet dem med kontakter. Vi anser även att förekomsten av svarthandel bör motverkas. Privata hyresvärdar ska inte tillåtas utnyttja bostadsbristen för egen .