ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022361 · 2020-10-05 00:00:00 — Produktionsrabatt för film- och tv-inspelningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en produktionsrabatt i form av skattereduktion för film- och tv-inspelningar och tillkännager detta för regeringen. Den snabba digitaliseringen och ett stort växande antal streamingtjänster har gett ett rejält uppsving för tv-serier och film. Filmbranschen utgör en central del av de kulturella och kreativa näringarna i som skapar positiva effekter för såväl regional utveckling som svensk global konkurrens. Därför är det oroväckande att den svenska film- och tv-branschen har haft en svag utveckling sett till det totala antalet sysselsatta . Allt fler svenska tv- och filmproduktioner spelas in utomlands. Även om antalet filmproduktioner ökar i så är det en mindre ökning än i resten av EU och i världen. Det är tydligt att filmbranschen behöver bättre konkurrensvillkor och förutsättningar. Produktionsrabatter är ett av de starkaste konkurrensmedlen för att locka till sig inspelningar av framför allt internationella produktioner. En produktionsrabatt innebär att film- och teveproduktioner kan få skattereduktioner eller ekonomisk kompensation för sina kostnader inom ett specifikt land eller en del av ett land. har i stort sett alla länder i EU och EES, utom , , och , infört produktionsrabatter vid filmproduktion. Det attraherar utländska filmbolag så att fler arbetstillfällen skapas och ger bättre förutsättningar för den nationella filmproduktionen att utvecklas och behålla kompetens och kapacitet. Den socialdemokratiskt ledda regeringen tillsatte en utredning för att undersöka lämpligheten i och förutsättningarna för att ska kunna införa någon form av produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelningar. Utredningen pekade på att missgynnas i konkurrensen om inspelningsplatser för internationella filmer. Rekommendationen blev att införa ett statligt produktionsincitament i form av en produktionsrabatt till företag på . Trots tillstyrkandet av samtliga remissinstanser har förslaget ännu inte realiserats. I väntan på ett statligt produktionsincitament i form av en produktionsrabatt har exempelvis gått före och gjort ett pilotförsök med en regional produktionsrabatt. kommer att fortsätta att tappa filminspelningar så länge vi inte kan konkurrera på samma villkor som övriga länder i EU. Situationen är svår på grund av existerande produktionsincitament i resten av , i kombination med att har höga löner och priser i jämförelse med andra länder. De länder som har infört produktionsrabatten har fått ökade skatteintäkter och samhällsekonomiska vinster som överstiger de initiala kostnaderna. Med nya film- och tv-projekt skapas värden för och en positiv påverkan på regional och nationell tillväxt, kultur, innovationskraft, export och besöksnäring. Det bidrar till både lokal kreativitet och internationellt utbyte mellan länder. Det är dags att tillvarata kreativa kapacitet genom att förbättra konkurrensvillkoren för film i vårt land. Regeringen bör se över möjligheten till en produktionsrabatt i form av skattereduktion för film- och tv-inspelningar. Lawen Redar (S)
mot · H8022362 · 2020-10-05 00:00:00 — En brottsbalk utan hedersrubricering sätter skugga över statistiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett hedersbrott i och tillkännager detta för regeringen. Det hävdas ibland att samhället står lika handfallet som , då mördades, inför det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Givetvis stämmer inte detta. finns en nationell expertmyndighet, kommunala och regionala resurscentrum, en nationell stödtelefon, kvinnojourer med särskild kompetens och en bredare allmän kunskap om det hedersrelaterade förtrycket. Regeringen har därtill föreslagit hårdare straff mot barnäktenskap, utreseförbud för barn som riskerar att föras utomlands i syfte att ingå äktenskap eller könsstympning samt att hedersrelaterade brott straffas hårdare. På flertalet högskole- och universitetsutbildningar är det numer obligatoriskt med kunskaper om mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Trots dessa framsteg saknas fortfarande nationell statistik om förtryckets omfattning. nationella enkätundersökning, MUCF:s rapport och kommunala undersökningsinitiativ behöver kompletteras med statistik från rättsvårdande myndigheter. Det kräver dock att hedersmotivet regleras i . Att det inte finns någon samlad statistik över den hedersrelaterade brottsligheten beror på att brottsligheten främst faller inom ramen för andra brottsrubriceringar i såsom mord, fridskränkning, misshandel, hot, tvång, ofredande och olaga förföljelse. Dessa brott kan ha hedersmotiv men anses inte vara specifikt hedersrelaterade. Kriminalstatistiken över polisanmälda brott som polisen själva kategoriserar som hedersrelaterade omfattar äktenskapstvång, vilseledande till tvångsäktenskapsresa och könsstympning. Detta gör att det inte är möjligt att avgöra och redovisa hur många av de andra polisanmälda brotten som är hedersrelaterade eller haft heder som motiv. För att kriminalstatistiken ska ge en mer heltäckande bild av brott som utgör hedersbrott eller begås med hedersmotiv behöver en ny brottsrubricering införas i . Regeringen fattade beslut om direktiv till att utreda ett särskilt hedersbrott. Utredningen ska ta ställning till om det bör införas en särskild straffbestämmelse, med en egen brottsbeteckning, som uttryckligen tar sikte på hedersrelaterat våld och förtryck samt lämna förslag på en sådan reglering oavsett ställningstagande. Uppdraget ska senast redovisas . Att samhället reagerar kraftfullt mot alla former av hedersförtryck är av största vikt. Vi behöver veta hur stor omfattningen av problemet är samt betona allvaret i brottsligheten. Ett nytt hedersbrott bör därför införas i . Lawen Redar (S)
mot · H8022365 · 2020-10-05 00:00:00 — Avskaffa vårdföretagens etableringsfrihet och inför en etableringskontroll ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa en etableringskontroll för vårdföretag och tillkännager detta för regeringen. har vårdföretagen rätt att lokalisera skattefinansierad primär- och specialistvård där det är lönsamt. Detta utan hänsyn till befolkningens vårdbehov. Fastän etableringsfriheten varken finns angiven i lagen om valfrihetssystem eller lagen om obligatoriska valfrihetssystem inom primärvården, ses det som en del av vårt vårdvalssystem. Etableringsfriheten innebär att vinstdrivna vårdföretag får etablera offentligt finansierad vård utan någon som helst hänsyn till vårdbehovet hos befolkningen. Regionerna ska säkerställa finansieringen utan möjlighet att påverka den lokala platsen för vårdcentralen. Etableringsfriheten utgör därför en bidragande faktor till en ojämlik tillgång till vård i vårt land. Att använda skattemedel, utan möjlighet till politisk styrning av desamma, är att frångå principen om behovsstyrning. fråntas medborgarna möjligheten att påverka tillgången till vård. Därför bör – i likhet med i alla andra länder med skattefinansierade sjukvårdssystem i – etableringskontroll införas. Det innebär att nya offentligt finansierade vårdcentraler, husläkarmottagningar och specialistmottagningar, även vid privat drift, lokaliseras där de bäst behövs. bör därför se över möjligheterna att införa etableringskontroll. Lawen Redar (S)
mot · H8022367 · 2020-10-05 00:00:00 — Krav på att i större utsträckning beakta klimat och miljö i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att beakta klimat och miljö tydligare i och tillkännager detta för regeringen. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Klimatet och vår miljö påverkas av vårt sätt att leva. Även politiska beslut som inte har uttalat miljösyfte kan påverka såväl klimat som miljöutsläpp. I den uppräkning av krav på konsekvensbeskrivning som finns i kommittéförordningen finns ändå inget krav på att utredningar alltid ska inkludera en konsekvensanalys av hur förslaget kan påverka klimat och miljö. Självklart finns det utredningar som inte har någon påtaglig konsekvens på miljö eller klimat, men så är också fallet med övriga aspekter som utredningar måste beakta enligt kommittéförordningen. Förvånansvärt ofta har förslag som syftar till helt andra saker också konsekvenser för miljö och klimat. Det är dags att fångar upp detta tydligare och mer genomgående.
mot · H8022369 · 2020-10-05 00:00:00 — Bättre vård efter förlossning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vård och stöd till kvinnor efter förlossning måste prioriteras högre och tillkännager detta för regeringen. Efter förlossning får en del kvinnor kvarstående fysiska eller psykiska problem. Det kan handla om foglossning som orsakar ryggproblem långt efter förlossningen, sprickor i underlivet som orsakar fortsatta problem, urinläckage eller delade magmuskler som inte läker ihop och därmed orsakar ryggproblem. Många kvinnor i denna situation upplever att de har svårt att få vård. Kunskapen om deras problematik är bristfällig och den kunskap som finns är inte spridd. Därför krävs mer forskning och mer effektiv kunskapsspridning. Problemen är också lågt prioriterade i vården och upplevs ofta som förknippade med skam. Ofta upplever kvinnor att de möts av en attityd som handlar om att de helt enkelt får ”skylla sig själva, eftersom det kan bli så här när man föder barn”. Skamkänslan bidrar också till att informationen om den hjälp som finns att få inte når fram eftersom få talar om den. En kvinna som har svårt att hålla tätt får höra att hon måste göra mer knipövningar, men sällan nås hon av budskapet att om det inte hjälper så finns det effektiv kirurgi att tillgå. Tyvärr leder detta till åratal av, och ibland livslångt, onödigt lidande. En kvinna med delade magmuskler kan till exempel ha svårt att få hjälp eller ens råd om hur hon ska hantera detta när magmusklerna aldrig läker ihop. Istället är kvinnor hänvisade till privata alternativ för träning, coachning och operationer. Ett annat exempel är att det kan vara svårt att få stöd för psykiska hälsoproblem som är kopplade till förlossningen, särskilt om det hinner gå efter förlossningen innan man söker hjälp. Kunskapen och de tekniska möjligheterna till avancerade undersökningar och operationer av de muskler som kan gå sönder vid en förlossning behöver också både utvecklas och spridas så att kvinnor över hela landet har möjlighet att få den hjälp de behöver. är det svårt att få adekvat hjälp, och även om rätt diagnos kan ställas är väntetiden för operation väldigt lång. Det är välkommet att regeringen avsatt särskilda resurser för att stärka förlossningsvården. Men mer av detta behövs. Vård och stöd till kvinnor efter förlossning måste prioriteras högre. Det behövs ett mer strukturerat arbete som också kan bidra till kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning. Här krävs det ett ökat nationellt ansvarstagande. Vad som ovan anförs i motionen om behovet av att högre prioritera vård och stöd till kvinnor efter förlossning bör som sin mening ge tillkänna.
mot · H8022370 · 2020-10-05 00:00:00 — Lärdomar av den digitalisering som har skett under pandemin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dra lärdom av den digitalisering av undervisningen som skedde under pandemin och tillkännager detta för regeringen. Under covid-19-pandemin har gymnasieskolor och högskolor tvingats att snabbt ställa om till digital undervisning. För många lärare och elever har det varit en tuff omställning, kanske tuffast för dem som redan fick jobba hårdast för att klara av skolgången. Men det finns också exempel på motsatsen. Det finns många elever som på grund av funktionshinder har svårt att just vistas i skolmiljö med de många intryck och ständiga förändringar som det för med sig. Bland dessa elever finns det de som plötsligt fått en bättre möjlighet att klara skolgången, genom att de har kunnat delta i undervisningen digitalt. Det har visat sig att detta lärosätt, och den struktur som då använts, passat en del bättre. Det finns många skäl att följa upp för- och nackdelar med den övergång till digital undervisning som skedde i gymnasieskolan och högskolan . Ett syfte är att förbättra för alla elever inför en liknande situation, ett annat att kunna sätta in rätt kompletteringar för att fler ska klara undervisningen i en sådan situation, och ett tredje syfte är att bibehålla de inslag som fungerat väl, antingen som anpassningar eller extra stöd för vissa elevgrupper eller som allmänna förbättringar för elevgruppen i stort. Många av de digitala framsteg som gjorts bör fortsätta att användas och förbättras. Sammantaget behövs en systematisk översyn av hur digitaliseringen av undervisningen fungerade och vad den fick för resultat, för att kunskaperna om detta ska kunna användas visare inom utbildningsväsendet för att förbättra alla elevers, eller vissa elevgruppers, skolresultat. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H8022373 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att se över möjligheten att upprätta permanenta beredskapslager för att tillse att tillgång till avgörande sjukvårdsmaterial och läkemedel finns till handa oavsett vilken situation som kan uppstå och tillkännager detta för regeringen. Coronapandemin har verkligen ställt saker på sin spets. En global pandemi som slagit rakt in i vår trygga del av världen och drabbat oss alla, på ett eller annat sätt. Våra styrkor som nation har visat sig men också våra svagheter. En verklighet som vi måste hantera här och men som också måste leda till självrannsakan, omprioriteringar och investeringar. Mitt i denna kris finns en rad privata aktörer som tidigt bestämde sig för att försöka bidra till att stärka samhället under covid-19-krisen. Lovvärda initiativ som handlade om att ställa om produktion, låna ut personal eller på andra sätt bidra till att vi tar oss igenom denna prövning på bästa möjliga sätt. är exemplen på brister i vårt samhälles förmåga att hantera en sådan här kris väldigt tydliga. Beredskapen måste fungera på alla nivåer och inom alla sektorer; alla är närapå beroende av varandra i ett modernt samhälle för att fungera. Beskedet om att nu får EU:s förtroende att bygga upp ett av EU:s nya beredskapslager för sjukvårdsmaterial är såklart glädjande. Marknadsmodeller som just in time-leveranser är inte hållbara, vilket denna pandemi med all tydlighet visat. Det måste finnas en reserv att ta till om behovet av exempelvis sjukvårdsmaterial ökar snabbt. Men en kris kan ta många former och utmana olika delar av samhället och behovet av beredskapslager har verkligen aktualiserats. Det arbete som görs nu utifrån regeringen med att stärka totalförsvaret är otroligt viktigt, och genom att se på samhällets förmåga kan många lärdomar dras. För att hantera en kris behövs en god beredskap i form av handlingsplaner, övad personal, tydliga strukturer för samverkan och fungerande vägar för kommunikation. Men också olika former av beredskapslager. Marknadsliberala lösningar skapar inte den trygghet vi behöver i som är föränderlig. Istället behöver staten ta ett mer samlat grepp och ansvar och regeringen behöver överväga en översyn av behovet av utökade eller ytterligare beredskapslager omfattande mer än sjukvårdsmaterial och drivmedel. Coronakrisen kommer att göra oss mer medvetna om vår egen sårbarhet och om vikten av ett starkt och solidariskt samhälle.
mot · H8022374 · 2020-10-05 00:00:00 — Mobiltäckning och bredbandstillgång är en statlig angelägenhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om mobiltäckning och bredbandstillgång som en statlig angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. har vi alla blivit varse hur snabbt vardag och verklighet kan förändras. Isolering, social distansering och hemester är ord som flitigt använts och som förutsätter fungerande mobiltäckning och tillgång till bredband för att inte bli känslan av ett stort ensamt mörker, utestängd från den värld och vardag alla andra lever. Avsaknad av mobiltäckning och bredband innebär i praktiken att vara utestängd från väsentliga delar av det moderna samhället. Har man däremot en bättre täckning öppnar sig helt andra möjligheter till delaktighet på lika villkor, oavsett var i landet man bor, och en pandemi som exempel blir bra mycket lättare att genomleva. Goda möjligheter att vara uppkopplad är också helt avgörande för tillväxt och näringsliv i hela vårt land. Att kunna bo, leva och jobba från norr till söder, såväl i stad som på landsbygd och i glesbygd, måste vara en tydlig politisk målsättning. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har gjort fantastiska satsningar på inte minst bredbandsutbyggnad och just lämnad budgetproposition innehåller ytterligare viktiga satsningar som kommer göra skillnad i vårt land. finns det befolkade områden i vårt land, inte minst i , där medborgare fortsätter i ouppkopplat läge, där marknadskrafterna lyser med sin frånvaro gällande bredbandsutbyggnad och där mobiltäckningen mer påminner om en schweizerost än en grundläggande infrastruktur i människors vardag. För oss råder inga tvivel – det måste betraktas som ett samhälleligt, gemensamt ansvar att säkerställa god täckning för telefoni och mobilt bredband i områden dit marknadskrafterna inte når, genom exempelvis samhällsmaster. Mobiltäckning och bredbandstillgång är en statlig angelägenhet som inte kan begränsas till marknadens ramar.
mot · H8022375 · 2020-10-05 00:00:00 — Varje barns rätt till kunskap om sina rättigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av ett kunskapslyft för att stärka barns kunskaper om sina egna rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av utbildning om barnets rättigheter för alla som jobbar med barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barn- och ungdomsorganisationers betydelse för att öka kunskaperna om barnets rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en särskild satsning på lärare för att ge kunskap gällande samt metoder att jobba med för att säkerställa barns rätt till inflytande och tillkännager detta för regeringen. är konvention om barnets rättigheter lag i vårt land. Det är ett långt och målmedvetet arbete som fört oss fram till detta, från statsminister besked 1990 att som ett av världens första länder skulle ratificera konventionen till beslut att vi ska ta nästa steg och göra till svensk lag. har mycket hunnit hända. Barns rättigheter har definitivt skärpts och på område efter område har barns bästa fått en mer vägledande ställning. Ändå kan man konstatera utan större svårigheter att mer finns att göra inte minst när det gäller barns rätt att höras, vara delaktiga och ha inflytande i frågor som berör dem. är ett av världens bästa länder att växa upp i, men vi borde ha kommit bra mycket längre under dessa år i frågan om barns rättigheter. Därför är det tydliga uppdrag en rad av landets myndigheter fått och jobbat med välkommet, samt den kunskapsuppbyggnad som pågår i samhället. Men en viktig beståndsdel saknas – barns egna kunskaper om sina rättigheter. Det räcker inte med att en samlad vuxenvärld och hela Myndighetssverige blir bättre på barns rättigheter. Det krävs ett lika stort kunskapslyft hos barnen själva. För att kunna ställa krav och stå upp för sina rättigheter måste man i grunden känna till dem. Alltför många barn har aldrig fått utbildning i eller ens information om . På samma sätt som under första behövs det även framöver övervägas om det ska avsättas pengar för att olika frivilligorganisationer skulle kunna sprida kunskap om till landets skolelever. När nu är svensk lag behöver ett kunskapslyft för att ge alla barn rätt till kunskap om sina rättigheter också övervägas. Det är när man vet sina rättigheter man också kan kräva dem. har i den svenska granskningen lyft fram kritik mot den låga kunskapsnivån bland barn och ungdomar om innehåll. Alla barn har rätt till kunskaper om sina rättigheter. Här är lärarna en helt avgörande yrkesgrupp för att förverkliga innehållet i FN:s konvention om barnets rättigheter. Möjligheterna att ge såväl blivande som redan verksamma lärare mer kunskap i dessa frågor bör därför ses över. Men det räcker inte med skolan. När nu blivit lag bör regelbundna utbildningar om barnets rättigheter övervägas för alla som jobbar med eller för barn erbjudas.
mot · H8022376 · 2020-10-05 00:00:00 — Distansstudier och lärcentrum för utbildning i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en förstärkt politik för utbildning i hela landet genom distansstudier och lärcentrum och tillkännager detta för regeringen. God utbildning är en grundbult i samhället. är ett land som ska konkurrera med kunskap, vilket innebär att god utbildning genom hela livet, i hela landet, är en förutsättning. Urbaniseringen är en utmaning som påverkar utbildningssystemet. Akademiska jobb finns i stor utsträckning kring lärosätena; de står för en av pusselbitarna i en fullständig arbetsmarknad. Där akademiska jobb finns – där stannar fler unga kvar. Det är avgörande för en orts attraktivitet på arbetsmarknaden. Kompetensförsörjningen utanför tillväxtområden blir allt svårare och vi riskerar därmed att ytterligare förstärka ojämlikheten i samhället. De små kommunerna och offentlig sektor utanför städerna har svårt att rekrytera utbildad personal och utbildningssystemet har inte mött de behoven. Distansutbildning tillgodoses inte i tillräcklig utsträckning och det behöver finnas ett lärcentrum i varje kommun. Genom lärcentra och distansutbildning, erbjuds studenter möjlighet att bo kvar på sin ort , vilket gör att de kan vara kvar och verksamma på orten efter utbildningen. Kommuner, regioner och andra arbetsgivare som behöver kvalificerad personal kan därmed säkra sitt kompetensbehov. Därmed kan också centralisering och omlokaliseringar bromsas och arbetsgivare lägga sina resurser på fortbildning snarare än på annonser och dyra vikarier eller stafettpersonal. Den som vill studera senare i livet ska inte begränsas av att familjen måste flytta för att studierna ska fungera. Det är viktigt både för den enskildes frihet och utvecklingsmöjligheter samt för samhällets och då inte minst lands- och glesbygdens kompetensförsörjning.
mot · H8022377 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att stoppa utländska köp av tomter och fastigheter på strategiska platser om köpet kan anses ha negativa konsekvenser för säkerhet och tillkännager detta för regeringen. Pargas, en skärgårdsstad utanför Åbo, har plötsligt hamnat mitt i storpolitikens centrum alltsedan en stor insats genomförts mot en rysk affärsman som målmedvetet köpt upp fastighet efter fastighet vid djupfarleder i skärgården. Totalt handlar det om ett tiotal öar. Massiva nybyggnationer har sedan skett på öarna – hus och helikopterplattor som av allt att döma sedan stått övergivna. Områden som omfattas av allemansrätten har ändå börjat skyltas som förbjudna och kameraövervakningen har varit omfattande. Allt har skett inför öppen ridå och med erforderliga byggnadstillstånd. Det skulle ha kunnat vara i . Det är grundläggande för en stat att skydda sina medborgare och sina gränser. Att ryssar, tyskar eller holländare köper stugor i är en sak. Att ryska affärsmän systematiskt köper upp fastigheter i säkerhetspolitiskt intressanta områden och utrustar fastigheterna med helikopterplattor och stora bryggor vid djupa farleder är en annan. Här kan man anta att naturupplevelser och skärgårdsliv inte är det primära intresset.