mot · H802147 · 2020-09-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:176 En effektivare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag till ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring som innebär undantag för deltidsanställda brandmän vid beräkning av dagpenningbelopp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag som innebär att MSB och länsstyrelserna får i uppdrag att stödja kommunernas förebyggande arbete genom att ta fram riskhanteringsplaner för att hantera torka och vattenbrist och tillkännager detta för regeringen. behöver stärka sitt samhällsskydd och sin krisberedskap. Samhällskostnaderna för olyckor uppgår till ca . Bara kostnaderna för skogsbranden i har uppskattats till nästan . Än värre är att det omkommer ca 3 000 personer i olyckor. Sedan de stora bränderna 2014 och 2018 har förmågan att bekämpa skogsbränder stärkts, men behöver fortfarande en starkare och mer effektiv . förespråkar därför flera av förslagen om ändringar i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, förkortad LSO. Vi välkomnar en starkare statlig styrning av kommunernas förebyggande verksamhet och räddningstjänst, tydligare och mer jämförbara kommunala handlingsprogram samt en utökad föreskriftsrätt för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Särskilt viktig är möjligheten för MSB att under vissa förhållanden kunna prioritera och fördela tillgängliga förstärkningsresurser. Undantag för deltidsanställda brandmän Det viktigaste för att säkerställa en effektiv i hela landet är att vi klarar personalförsörjningen. Därför är det ett stort problem att nästan fyra av fem räddningstjänster har svårt att rekrytera tillräckligt många deltidsbrandmän, enligt . har 16 000 brandmän. Mer än hälften, 10 700 av våra brandmän, är deltidsanställda. De har andra jobb men är ständigt beredda att gå in och skydda vårt samhälle genom att släcka bränder, hantera översvämningar och att bistå vid trafikolyckor för att rädda liv. Att behålla och rekrytera deltidsbrandmän är därför helt avgörande för en effektiv , men det är en av de största utmaningarna för räddningstjänsterna, särskilt i glesbygden. har tidigare presenterat förslag för att motverka bristen på deltidsbrandmän, bl.a. genom att utöka MSB:s utbildningar av räddningstjänstpersonal. Vi har även föreslagit extra medel för detta ändamål. I den ekonomiska kris som uppstått i spåren av covid-19 har situationen förvärrats i och med att många deltidsbrandmän som i vanliga fall har en annan heltidsanställning har varslats om uppsägning från sin huvudarbetsgivare. Många tvingas därmed också att säga upp sig som deltidsbrandman för att få rätt till ersättning från a‑kassan. Utgångspunkten inom arbetslöshetsförsäkringen är att all tid med inkomst av förvärvsarbete anses som arbetad tid. Det innebär att ersättningen blir mindre de veckor deltidsbrandmannen har beredskap trots att ersättningen för beredskapen är mycket låg. Det är detta som gör att deltidsbrandmän som blivit uppsagda från sina ordinarie jobb ofta även tvingas säga upp sig från brandmansjobbet. Situationen drabbar landsbygd extra hårt. Kommuner och Regioner (SKR), Sobona och de fackliga organisationerna Vision, och har krävt att regeringen snabbt ska agera så att inkomsten för deltidsbrandmännen undantas vid beräkning av a‑kassa. Trots att även har föreslagit ett sådant undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning väljer regeringen att förhålla sig passiv. Följden blir att deltidsbrandmän säger upp sig av rent ekonomiska skäl, vilket lämnar svensk beredskap och räddningstjänst underbemannad. Frågan är alltför akut för att skjutas . Under covid-19-hanteringen har ändrad lagstiftning meddelats på andra områden med retroaktiv verkan, och detsamma borde vara möjligt i den här frågan. Regeringen bör återkomma till med förslag till ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring som innebär undantag för deltidsanställda brandmän vid beräkning av dagpenningbelopp. Riskhanteringsplaner för torka och vattenbrist Det krävs större fokus på analysen av de lokala riskerna för olyckor och vilka förmågor kommunerna har att möta dessa risker. Regeringen behöver dock göra mer för att stärka stödet till kommunernas verksamhet. Omfattande skogsbränder till följd av långvarig torka, vilket förekom i och på flera håll i landet även 2018, är något som vi kan tvingas erfara allt oftare på grund av klimatförändringarna. Förekomsten av extremt väder väntas bli vanligare. Det riskerar att leda till minskad nederbörd där det redan är torrt och till att i högre grad även drabbas av problem som förstörda skördar, värmebölja och vattenbrist. MSB har vidtagit åtgärder för att stödja kommunerna i arbetet med att öka kvaliteten i de kommunala handlingsprogrammen. MSB har exempelvis utvecklat vägledning, genomfört utbildningar och utvecklat en nationell strategi för stärkt brandskydd. Uppföljningar visar dock att bristerna kvarstår. Trots stora problem med torka och låga grundvattennivåer och att situationen riskerar att förvärras har alltför få kommuner särskild beredskap för att bemöta den sortens olyckor. Länsstyrelserna har en viktig uppgift att finnas som stöd för kommunerna vid framtagande av de kommunala handlingsplanerna, och menar att det stödet behöver förstärkas. MSB och länsstyrelserna bör därför få i uppdrag att stödja kommunernas förebyggande arbete med riskanalys och framtagande av kommunala handlingsprogram genom att ta fram riskhanteringsplaner för att hantera torka och vattenbrist. MSB har föreskrifter om riskhanteringsplaner för hantering av översvämningsrisker. Då torka och vattenbrist, precis som översvämningar, kan få stora konsekvenser för samhället behövs bättre stöd till kommunerna för att även förebygga och minimera skadeverkningarna av sådana händelser. Skånberg (KD)