mot · H8023663 · 2020-10-06 00:00:00 — För att ska kunna följa dessa nya bestämmelser är kompetensen hos myndighetens handläggare naturligtvis avgörande, och flera viktiga åtgärder, i form av referensgrupper, utbildningsinsatser och seminarier, har genomförts sedan den nya lagstiftningen infördes i syfte att höja kompetensnivån. har särskilt uppmärksammat brister kring processen med konvertiter, det vill säga personer som konverterat från en religion till en annan, och krävt en likformig tillämpning vid sidan av den rättsliga kvaliteten. Granskningar visar att det finns en brist på enhetlighet. En granskning pekade på att avslagsprocenten, trots jämförbara situationer, var stor när man jämförde exempelvis () och (). ””, som gjorts på initiativ av , där även Equmeniakyrkan, Evangeliska Frikyrkan, och medverkar, visar även på påfallande skillnader i bedömningar hos de politiska tjänstemännen i migrationsdomstolen. Efter att kritik riktats mot hur myndigheten har gjort dessa bedömningar har kunskapsfrågornas betydelse tonats ned till förmån för den asylsökandes egen berättelse om hur vägen till konversion har sett ut. Detta är något som välkomnar. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att särskilt redovisa hur myndigheten svarar upp mot detta. Detta sammantaget visar dock på behovet av att införa en inspektion för migrationsfrågor, där hanteringen av olika typer av fall bör granskas. En översyn behöver göras av prövningen gällande åldersbedömningar, konvertiter och hbt-plus-personer och hur det har fungerat . Målet med översynen är att, vid behov, kunna förbättra hanteringen framöver. Medicinska åldersbedömningar utförs av på beställning av exempelvis då detta krävs för att kunna avgöra huruvida den asylsökande är eller ej. Denna bedömning förutsätter den asylsökandes samtycke. menar att det är viktigt att en åldersbedömning av asylsökande barn och unga görs tidigt i asylprocessen. Detta för att undvika att vuxna asylsökande placeras tillsammans med ensamkommande barn och unga, men också för att tillförsäkra att de resurser som ska gå till barn inte används till vuxna. Metoden för och tillförlitligheten av den medicinska åldersbedömningen har kritiserats. Den bygger på en sammantagen bedömning av två undersökningar (röntgenundersökning med joniserande strålning av visdomständer och en magnetundersökning av lårbenets nedre del). har funnit att denna kritik skapat skäl för att utvärdera den medicinska åldersbedömningen. Trots utfästelser om en oberoende utredning från regeringen skedde ingenting förrän då en kommitté till slut tillsattes. Här ska en oberoende granskning av metoden för medicinska åldersbedömningar ske där syftet är att visa på med vilken säkerhet det går att uttala sig om sannolikheten för att personer med okänd ålder är över eller under med hjälp av tillämpade metod. I denna motion redogör för en rad åtgärder som sammantaget leder till effektivare avvisningar och fler utvisningar. Myndigheters och domstolars beslut ska respekteras, så ock på detta område. Att vi har ett fungerande återvändande är centralt för asylrättens legitimitet och för att upprätthålla förtroendet för en reglerad migrationspolitik. vill understryka att ett fungerande återvändande även är en förutsättning för att långsiktigt ska kunna fortsätta att erbjuda skydd för de som har skyddsskäl. Skillnaden mellan ett ”ja” och ett ”nej” måste upprätthållas. En utlänning som fått avslag på en ansökan om asyl eller som begått brott ska lämna vårt land, med beaktande av grundläggande principer som exempelvis non-refoulement. bör arbeta mer aktivt för att ordna diplomatiska garantier från de berörda länderna, om att den utvisade ej kommer dömas till dödsstraff eller behandlas inhumant. Detta pekade på som en möjlighet när det handlade om de sex imamerna som greps , men där utvisning inte kunde verkställas. I en nyligen publicerad rapport av (RiR 2020:7) konstateras dock att nästan hälften av samtliga återvändandeärenden avslutas genom registrerad utresa. Det är enligt svårt att bedöma hur många som är kvar i utan tillstånd. Att avvika eller att ”gå under jorden” innebär dels stora risker för den enskilde. Det bidrar också till det utanförskap och de parallellsamhällen som vill motverka. Normalt är det som är verkställande myndighet. Om myndigheten inte får tag i den person som ska av- eller utvisas eller om tvång krävs för att verkställa beslutet får lämna över ärendet till . Polisen ansvarar även för egna beslutade avvisningsärenden och om en domstol beslutat om utvisning på grund av brott. Polisen gör sedan en transportbeställning hos och deras nationella transportenhet som planerar resan och bemannar med transportpersonal med mera. rekommenderar i sin rapport (RiR 2020:7) att regeringen ser över myndigheternas uppdrag och ansvarsfördelning. delar synpunkter om en översyn och att myndigheternas samverkan bör vidareutvecklas. har framfört att det bör tillsättas en utredning som ser över ansvarsfördelningen samt överväger om en myndighet ska ha det övergripande ansvaret för återvändandearbetet. 6.1 Utöka antalet förvarsplatser Centralt för verkställighetsarbetet är att det finns tillräckligt med förvarsplatser. Utlänningar med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut ska kunna tas i förvar för att verkställa detta. För att det ska fungera behöver antalet förvarsplatser byggas ut. Dagens 520 platser motsvarar inte det behov som och angett. Även har uppmanat att öka antalet förvarsplatser. åtgärder som elektronisk övervakning och boendeskyldighet påverkar till viss del behovet av förvarsplatser, men det finns fortsatt ett behov av fler förvarsplatser. avsätter därför 2021–2023 för detta ändamål. 6.2 Inför elektronisk övervakning Elektronisk övervakning (fotboja) är ett nödvändigt komplement och alternativ till förvarstagande. Bristen på förvarsplatser är akut och kommer ta att bygga bort. Ett alternativ är då att förse personer som har lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut med fotboja om det finns en risk att personen avviker. Elektronisk övervakning får funktionen som ett slags kommunarrest där den som ska avvisas/utvisas kan förbereda sin hemresa. Ett avvikande upptäcks , antingen om fotbojan avlägsnas eller när personen avviker från sitt tillåtna geografiska område. En fotboja är också mindre ingripande i den enskildes liv än förvar. I förhandlingarna om nya åtgärder mot terrorism som ägde rum var en av prioriterade frågor – som också vann stöd under förhandlingarna – att elektronisk övervakning vid avvisningsbeslut ska utredas. Detta har gjorts (SOU 2020:16) och ett förslag har tagits fram för hur detta kan utformas. Vi anser att ett förslag om fotboja skyndsamt bör läggas fram till . avsätter 2021–2023 för detta ändamål. 6.3 Utökade befogenheter vid inre utlänningskontroll Befogenheterna för och avseende inre utlänningskontroll måste utökas. har i slutbetänkandet ”Klarlagd identitet” (SOU 2017:93) presenterat en rad åtgärder som kan genomföras. lade regeringen fram förslag i en lagrådsremiss som kritiserades av Lagrådet. menar att regeringen ska ta fram ett nytt förslag och där även inkludera möjligheten att tömma digital media när en person saknar handlingar och vägrar att samarbeta. Problemet med att människor befinner sig olovligt i landet blir allt mer omfattande. överlämnade –2018 cirka 26 000 asylärenden till på grund av att personen var avviken. hade 17 706 öppna överlämnade verkställighetsärenden i balans, varav 11 818 avsåg efterlysta personer. uppskattade att 26 300 personer kommer att avvika –2022. reglerade invandring bygger på att det krävs ett uppehållstillstånd för att vistas i och detta tillstånd ska beviljas före inresan till landet. Hur många som är olovligt i är det ingen som vet. Flera har aldrig gett sig till känna för myndigheterna och andra avviker innan ett avvisnings- eller utvisningsbeslut kan verkställas. Det är ett säkerhetsproblem att vi har personer som inte får vara i landet och/eller vars identitet är oklar. Det försvårar även arbetet mot gränsöverskridande brottslighet. anser att det är dags att se över möjligheten för polisen att även ta dna-prov vid inre utlänningskontroller. Detta då dna-tekniken höjer säkerheten vid en identifiering. 6.4 Inför möjlighet till boendeskyldighet Om det, efter tiden för frivillig avresa, bedöms att en verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut kommer att ske inom en relativt snar framtid ska ett beslut om boendeskyldighet kunna fattas. Bristen på förvarsplatser kompletteras om beslut fattas som möjliggör elektronisk övervakning och boendeskyldighet. (SOU 2018:22) skissar på något som liknar det sistnämnda när de beskriver införandet av ”avresecenter”. Skillnaden är att utredningen menar att dessa center ska vara aktuella under den lagstadgade fristen för avresa. Boendeskyldighet kommer att utgöra en ökad kostnad då det innebär att antalet boendeplatser måste utökas. Dessa platser är dock inte lika kostsamma som förvarsplatser. anser därför att regeringen ska ge i uppdrag att förbereda för boendeplatser utifrån att möjligheten att fatta beslut om boendeskyldighet införs. I finns flera tusen personer som inte utvisas då deras egna länder inte tar emot sina egna medborgare. Det strider mot folkrättsliga principer där ett land alltid ska vara berett att ta emot sina egna medborgare. Den nuvarande situationen understryker behovet av fler och bättre fungerande återtagandeavtal mellan och olika ursprungsländer. Återtagandeavtal underlättar , och Kriminalvårdens arbete med avvisningar och utvisningar. Här kan finnas uppgifter som talar om hur bevisningen av medborgarskap ska se ut, vilka myndigheter som kan kontaktas i varje land och vilken flygplats som ska användas. ska på egen hand och tillsammans med EU verka för att fler återtagandeavtal sluts med transit- och ursprungsländer. Återvändandet måste underlättas och ett förbättrat samarbete mellan och ursprungsländerna kan absolut bidra till detta. Ett sätt att öka det frivilliga återvändandet är erbjudandet om återetableringsstöd. Det ska ses som en del av en aktiv återvändandepolitik. ser med oro på de uppgifter som finns om att informationen om dessa stöd inte når fram till den relevanta personkretsen och förordar därför att insatser vidtas för att åtgärda detta. finns det möjlighet för en utlänning att ansöka om återetableringsstöd. Syftet med detta stöd är att motivera fler asylsökande som fått avslag att självmant återvända genom att med olika insatser underlätta ett återvändande. har allt färre ansökt om återetableringsstödet. Förklaringen till detta är främst att antalet som är berättigade till återetableringsstödet har minskat. är det endast asylsökande från , , , , , , , , , , , , staten , , , och som kan ansöka. I några av dessa länder är vidare säkerhetsläget sådant att viljan att söka om stödet inte finns. ser positivt på att man samordnar det självmanta återvändandet med andra medlemsstater inom EU och med samarbetsprogrammet European Return and (Errin). Vid sidan av det kontantstöd som utbetalar via () som finns representerat i de flesta av de länder där återetableringsstödet delas ut, så kan utlänningen få stöd av Errin i form av tjänster som kan leda till arbete och egen försörjning i hemlandet. 6.7 Utvisning på grund av brott anser att utvisning bör komma ifråga oftare för personer som söker asyl i och begår brott, särskilt angeläget vid våldsbrott, sexualbrott eller hatbrott. Dessa bör få avslag på asylansökan och snabb avvisning ur landet. För personer med uppehållstillstånd bör utvisning också bli en betydligt vanligare rättsverkan vid grova brott (påföljd om någon döms till minst sex månaders fängelse) och vid upprepad brottslighet. När verkställighetshinder finns ska utvisning genomföras när dessa inte längre finns. Ett annat problem är att utvisning tas i beaktande vid bestämmande av påföljd. Om utvisning finns med i domen mildras påföljden. I praktiken får detta till följd att om en utvisning inte kan verkställas så är personen i fråga dels på fri fot i och dels tidigare än om utvisning inte skulle ha varit med i domen. Detta är helt orimligt. 2019 landade i slutsatsen att en utländsk medborgare inte ska utvisas trots att han dömts för våldtäkt då han bott i . HD menade att detta innebar att mannen hade en stark anknytning till trots att han saknade både jobb och familj. Ett flagrant exempel på att regelverket kring utvisning är för svagt och att en praxis utvecklats som gör att domstolsbesluten framstår som stötande för det allmänna rättsmedvetandet. anser att regeln kring vad som utgör synnerliga skäl för att inte utvisas i detta sammanhang måste ses över. Vi menar också att fler kriminella som är dömda för brott och har fått utvisningsbeslut ska avtjäna straffet i sina hemländer. En särskild utredare har tillsatts för att se över flera regler vid utvisning av brott (dir. 2020:44) och betänkandet ska lämnas . Det är bra att en utredare har tillsatts men flera av åtgärderna som vi har föreslagit ovan behöver en snabbare hantering. Den som får avslag på sin asylansökan kan söka på nytt . Denna preskriptionstid kan vara för kort för att få fler att återvända frivilligt. I direktiven till (dir. 2017:45) anges att verkställigheten av utvisningsbeslut försvåras av att människor håller sig undan myndigheterna. Detta kan till del ha med preskriptionstiden att göra. För en asylsökande som avviker och sedan håller sig gömd uppstår en ny chans att ansöka om asyl på nytt när utvisningsbeslutet preskriberats. är därför positiva till att utreda förlängd preskriptionstid om den ökar återvändandet. 6.9 Avskaffa möjligheten till spårbyte Arbetstillstånd ska sökas innan man kommer till . Den lagen sätts ur spel genom den möjlighet som finns till så kallat spårbyte där en person som fått avslag på sin asylansökan i vissa fall kan ansöka om arbetstillstånd utan att lämna . menar att denna möjlighet till spårbyte ska avskaffas. har larmat om ett missbruk av spårbyten. Enligt myndigheten har det blivit ett sätt för vissa nationaliteter att kringgå utvisningsbeslut. konstaterar vidare i en skrivelse till regeringen kring sitt arbete med uppdraget om självmant återvändande, att den genomsnittliga handläggningstiden för spårbyte är . Det innebär att de som söker om spårbyte får en längre vistelsetid i vilket gör återvändandet än svårare. Det är mot denna bakgrund mycket märkligt att regeringen vill utreda hur spårbytet kan förenklas (dir. 2020:8). har via utskottsinitiativ försökt samla en majoritet för ett tilläggsdirektiv till utredningen som avskaffar möjligheten till spårbyte. Det är ett sätt att låta ett ”nej” förbli ett ”nej” och det är ett stopp för att inge människor falska förhoppningar. Trots att en sökande uppenbart saknar asylskäl är det, efter ett domslut i , svårt för att avvisa en person med omedelbar verkan. Det kräver en lista med så kallade säkra länder. har länge krävt att ska utrustas med en sådan lista. Regeringen var även här senfärdig men finns en utredning som redovisat sitt arbete. Vid införande av ett system med säkra länder får den sökande sin individuella bedömning men kan sättas på vändande plan om vederbörande saknar asylskäl och kommer från ett säkert land. Denna lista behövs. måste få möjlighet att hantera ärenden där det är uppenbart att sökanden lämnat in en asylansökan som är uppenbart ogrundad på ett snabbt, effektivt och rättssäkert sätt. En lista över säkra länder kommer att utgöra en tydlig signal som bidrar till att minska söktrycket till . Det minskar också möjligheterna för internationella brottsnätverk att utnyttja vårt system, vilket görs enligt polisens nationella operativa avdelning. Arbetskraftsinvandring är viktigt för en dynamisk ekonomi. har ett system för arbetskraftsinvandring som bidragit till tillväxt och gett människor möjligheten att via eget arbete etablera sig i eller arbeta här en period. finns det nackdelar med nuvarande system. skiljer ut sig i västvärlden genom att erbjuda relativt stora möjligheter för personer att arbetskraftsinvandra också för att utföra relativt okvalificerade arbetsuppgifter. Förutom positiva effekter har detta också lett till en rad problem. För att komma till rätta med både missbruk och utnyttjande samt göra arbetskraftsinvandringen samhällsekonomiskt lönsam har lagt en rad skarpa förslag. Att behöver ändra på regelverket för arbetskraftsinvandring visar exempelvis de många rapporterna om de avskyvärda och grova bedrägerierna inom assistansersättningen. ”Det förekommer organiserade upplägg där funktionsnedsatta personer hämtas till för att ansöka om assistansersättning, och att anhöriga får arbetstillstånd som assistenter. Arbetskraftsinvandringen inom assistansområdet fyrdubblades –2018.” Nationellt underrättelsecentrum lämnade en rapport om den organiserade brottsligheten i . Bakom rapporten återfinns en rad myndigheter som samarbetat (Arbetsförmedlingen, , , , , , , , , , och ). Rapporten styrker de många reportagen och artiklarna om hur fattiga människor kommer hit och utnyttjas, menar att arbetskraftsinvandringen ska vara fortsatt fri om lönen överstiger medellönen. Detta är ett enkelt och effektivt sätt att komma tillrätta med fusk/utnyttjande, undanträngning av invånare i utanförskap, den ekonomiska obalansen och kompetensutvisningarna. Det är en höjning av dagens lönegolv på /mån till /mån som är snittlönen i . vill begränsa arbetskraftsinvandringen vid en lön under medellönen, om det inte rör yrken där det råder brist på arbetskraft. Inom vissa branscher, där vi har behov av kvalificerad arbetskraftsinvandring, är en undre gräns avseende månadslön som sätts vid en svensk genomsnittslön praktiskt omöjlig. Här kan nämnas uttalade bristyrken såsom exempelvis sjuksköterska och undersköterska. För att möjliggöra arbetskraftsinvandring för yrken, även om lönen understiger medellönen, bör det krävas att anställningen är ett bristyrke. Framtagandet av förteckningen kan med fördel ske i samråd med exempelvis Arbetsförmedlingen och Myndigheten för , vilka båda bör ha god kännedom om arbetsmarknadens behov av kompetenstillskott. vill också införa ett försörjningskrav för familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare. Till arbetskraftsinvandringen kommer en betydande mängd anhöriga, varav de flesta inte kommer i arbete . De är berättigade till sociala insatser såsom exempelvis försörjningsstöd. Medborgarskapet är ett rättsligt förhållande mellan en individ och en stat. Det har såväl en reell som en symbolisk betydelse. Genom medborgarskapet erhålls rösträtt i riksdagsval, rätt att kunna söka vissa typer av tjänster inom polis, domstol och militär, den ovillkorliga rätten att vistas i landet samt konsulär hjälp vid problem i utlandet. Den symboliska betydelsen är att medborgarskapet innebär en delaktighet i en större gemenskap, med skyldigheter och rättigheter gentemot andra. Genom medborgarskapet stärks känslan av delaktighet, samhörighet och identitet. Detta är också något som betonas i den senaste översynen av den svenska medborgarskapslagstiftningen genom införandet av en ny portalparagraf som förmedlar att det svenska medborgarskapet är ett uttryck för samhörighet. anser att det är dags att uppvärdera medborgarskapets betydelse. Då ett medborgarskap medför långtgående rättigheter vill skärpa villkoren för att förvärva medborgarskap. En jämförelse med övriga medlemsländer i EU visar på mer långtgående villkor för medborgarskap. Det är väl underbyggt att kunskaper i det svenska språket har stor betydelse för integrationen. Ett visst mått av kunskaper i svenska underlättar möjligheten att tillgodogöra sig en utbildning, få ett arbete och komma in i samhällsgemenskapen. vill därför införa ett godkänt språkkrav för den som söker medborgarskap, såvida man inte genomfört ett godkänt språkprov vid sin ansökan om permanent uppehållstillstånd, vilket vi också föreslår. De som söker medborgarskap ska även ha genomgått undervisning i samhällsorientering samt avlagt ett godkänt prov. Genom en god kännedom om det svenska samhället och vilka allmänmänskliga värden och värderingar som präglat och fortfarande präglar vårt samhälle kan kulturella klyftor minska. För att tydliggöra medborgarskapets betydelse vill vi att alla kommuner ska arrangera offentliga medborgarskapsceremonier för att välkomna nya medborgare. Alla som blir medborgare eller myndiga bör också få en medborgarbok där de rättigheter och skyldigheter som följer av medborgarskapet förmedlas. Då ett medborgarskap har stor vikt anser att det måste vara möjligt att i vissa fall återkalla ett medborgarskap. I det fall det kan styrkas att personen de facto erhållit medborgarskap på svikliga grunder, exempelvis vid falsk identitet eller genom falska dokument, ska medborgarskapet kunna återkallas. Detsamma gällande personer med dubbelt medborgarskap som aktivt medverkat eller varit delaktiga i terroristbrott eller krigsförbrytelser. Medborgarskapet ska också kunna återkallas om man har tillskansat sig detsamma genom mutor eller bestickning. har arbetat för en översyn av reglerna kring medborgarskap och välkomnar därför den pågående utredningen om skärpta krav. 9 EU:s asyl- och migrationspolitik ska vara en pådrivande part för gemensamma lösningar inom EU på migrationsområdet. För att EU-gemensamma lösningar på migrationsområdet ska fungera, liksom den fria rörligheten inom , behövs också ett gemensamt ansvar för de yttre gränserna. De så kallade inre gränskontrollerna har varit en följd av att EU misslyckats med denna uppgift. När ett sådant misslyckande föreligger är tyvärr gränskontroller av det slaget nödvändigt. har den gemensamma asyl- och migrationspolitiken inom EU mer eller mindre satts ur spel. Det har lett till att vissa medlemsstater tagit ett mycket större ansvar än andra. EU behöver samla sig för att ta ett gemensamt ansvar för unionens yttre gränser och ett gemensamt ansvar för den humanitära situationen i unionens närområde. Det behövs ett gemensamt ansvar inom EU för asylsökande och där ska hänsyn tas till de medlemsstater som tagit ett stort ansvar . Varje land har ett eget ansvar att kontrollera sin yttre gräns, och att alla länder inte förmått ta det ansvaret – av förmåga eller ovilja – är uppenbart. stödjer därför utbyggnaden av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) för att EU gemensamt ska kunna bistå de länder som ansvarar för Schengenområdets yttre gränser. presenterades äntligen ett förslag till en framtida av . ser en rad positiva delar i förslaget. Fördelningen av ansvaret mellan medlemsländerna bygger på frivillighet vilket är positivt då det är en förutsättning om förslaget ska bli verklighet. Vi måste ha en hög grad av nationellt självbestämmande när det gäller hur många personer en medlemsstat kan ta emot. Förslaget från bygger på att EU skyddar sin yttre gräns, att man där tar biometriska uppgifter för att säkerställa personers identitet. Förslaget gör skillnad mellan migranter och flyktingar. Upp emot är migranter, inte flyktingar, enligt kommissionen. EU ska därför ha ett effektivt återvändande av de som saknar skyddsskäl för att kunna ge verkligt skydd för de som flyr undan krig och förföljelse. Arbetet ska ledas av en koordinator som inrättas. Fler och bättre återvändandeavtal med ursprungsländer ska upprättas. EU vill skapa en infrastruktur som bidrar till en situation som gör att människor inte migrerar och satsningar för att krossa de hänsynslösa människosmugglarna. Negativt är förslaget att vidga familjebegreppet till att inkludera vuxna syskon. Negativt är även att det i förslaget inte finns något som innebär att EU tar hänsyn till de medlemsstater som tagit ett stort ansvar . Utifrån den konstruktion som föreslås finns en uppenbar risk att de länder som tagit ett stort ansvar även förväntas göra detta.