mot · H8023501 · 2020-10-06 00:00:00 — Situationen är olycklig då grödebaserade biooljor är miljövänligare än fossila oljor men får samma skattesats. Biooljor används istället för fossil olja framför allt i reserv- och spetslastpannor inom fjärrvärmeproduktionen. Regeringen bör verka för ett undantag när tillfälle ges och vid bifall återställa skatten. Geotermisk energi är värme som hämtas från jordens inre och bildas vid radioaktivt sönderfall av vissa tyngre grundämnen och levererar ca förnybar energi i . I har geotermi utnyttjats i begränsad omfattning. I har haft ett system i gång och försörjs fjärrvärmenätet till en fjärdedel med geotermisk energi. Geotermisk energi passar utmärkt till framför allt storskaliga system knutna till fjärrvärmesystem. Man kan använda geotermi för både uppvärmning och elproduktion, beroende på den temperatur som grundvattnet har på det aktuella djupet i berggrunden. Enligt SGU, geologiska undersökning, bidrar inte förnybar geoenergi och geotermi till elproduktionen i , eftersom systemen är så kallade lågtemperatursystem. Men för att uppnå klimatmålen krävs ett ökat användande av fossilfria energislag. Här bedömer SGU att geoenergin kan utgöra en viktig del, men en fortsatt utbyggnad måste ske på ett hållbart sätt, framför allt rörande samspelet med andra sam-hällsintressen som till exempel undermarkbyggnationer och grundvattenanvändning. På våra breddgrader utgör uppvärmning en stor del av behovet, vilket gör förnybar geoenergi till en mycket lämplig energiform. Dessutom har förnybar geoenergi den fördelen att den inte är lokalt begränsad eftersom förutsättningar finns överallt i landet. Det finns ett stort antal förnybara geoenergisystem i . Uppgifter om mellan 500 000 och 800 000 befintliga småskaliga anläggningar nämns i olika sammanhang. Genom borrhål kan energin utvinnas, antingen för uppvärmning eller för elproduktion. Den gratisenergi som är förnybar och finns inlagrad i berggrunden under fastigheter gör att det drastiskt går att minska inköpen av producerad energi och därtill konkurrensutsätta alternativen, vilket gynnar den fria marknaden. vill föra fram geoenergin som en del i landets utveckling till ett än mer hållbart energisystem. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som ska öka produktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. Det har funnits i och 2017 slöt ett förnyat avtal med om ett mål för elcertifikaten att förlängas till 2030 och utökas med . ser det ut som om målet om kommer att uppnås . Elcertifikaten har på det stora hela spelat ut sin reella roll och en kontrollerad stängning av systemet bör ske. Osäkerheten kring energipolitiken framförs som ett stort problem av basindustrin. Som tidigare nämnts varslar om försämringar i kraftbalansen. Effekt- och kapacitetsutmaningen ställer krav på åtgärder. Under kalla vinterdagar kan det uppstå situationer då elförbrukningen ser ut att överstiga produktionen av el. I dessa situationer räcker de planerade resurserna inte till utan måste då ta reserver som handlats upp i förväg, från den så kallade effektreserven. Den skapas genom att ingår avtal dels med elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels med elanvändare och elhandelsföretag om att de minskar elförbrukningen. Effektreserven ska finnas tillgänglig mellan och . En administrativ ersättning utges för varje timme som förbrukningsresursen finns tillgänglig i effektreserven och en fast ersättning för produktionsresurserna. Kostnaderna för att använda effektreserven betalas av de balansansvariga företagen. upphandlar effektreserven direkt med resurs- eller anläggningsägaren i en upphandling som sker och där anbudet ska gälla minst 10 MW i ytterligare produktionskapacitet eller 5 MW i minskad elförbrukning, i alla fyra elområdena. Effektreserven har varit beräknad på att det finns tio kärnkraftsreaktorer i drift under framöver. Det faktum att flera reaktorer nu kommer att lägga ned ökar effektreservens betydelse. Berörda myndigheter ska kontinuerligt följa utvecklingen på den svenska elmarknaden för att analysera effektsituationen inklusive behovet av effektreserven. ska det göras en särskild sammanställning med slutsatser och förslag kring elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. har ett stort pågående arbete med att utveckla de stora stamnäten i . Ju fler ledningar som kan läggas i marken istället för i luften, desto mer minskar risken för avbrott vid oväder och tunga snöfall. Det finns cirka 170 lokala elnätsägare i och i och med detta har även säkerhetsaspekten kommit . Tillgången till el är väsentlig i vårt samhälle, och det kan gå enkelt att utsätta ett land för stora påfrestningar när varken it-infrastruktur eller annan infrastruktur fungerar på grund av att elektriciteten inte fungerar. vill därför att och ges i uppdrag att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runtom i , och vilken beredskap de lokala nätägarna ska kunna ha om det sker oförutsedda händelser. har tidigare fört fram behovet av en cybersäkerhetsmyndighet, vilket även ovanstående skulle kunna inkluderas i. Rådande kapacitetsbrist hämmar tillväxten. Överföringskapaciteten från norr till söder måste öka, och tillståndsprocesserna, som kan dra ut , måste kortas så att behovet av utbyggt nät runt om i landet kan mötas inom rimliga tidsramar. De åtgärder som föreslås i den så kallade nätkoncessionsutredningen är i många delar välkomna, men tidsvinsten av förslagen lever inte upp till behoven. Ytterligare åtgärder bör framarbetas i syfte att förenkla och väsentligen påskynda tillståndsprocesserna. inställning är att hela landet ska tillförsäkras en trygg försörjning av el. förbinds med fastlandet via två likströmskablar i regionnätet och saknar som enda region direkt koppling till stamnätet. Kapaciteten på har nått taket vilket bland annat begränsar näringslivets utvecklingsmöjligheter. På ön finns växthusgasintensiv cementindustri med långt framskridna planer på att reducera sin miljöpåverkan genom elektrifiering. Omfattande investeringar i elektrifiering förutsätter emellertid kraftigt utökad tillgång på el samt att försörjningen går att lita på. har i det pressade läge man befinner sig i fått utstå en mängd strömavbrott . I sammanhanget ska också säkerhetspolitiska betydelse betonas. anser att regeringen bör ge i uppdrag att bygga en tredje kabel mellan fastlandet och . Minskade fossila utsläpp för transportslagen står inrikestransporter med koldioxidekvivalenter för ca en tredjedel av de samlade växthusgasutsläppen i . För att nå målen om en fossiloberoende fordonsflotta , har en ambition om att utsläppen från vägtrafiken ska minska jämfört med . Det krävs en kostnadseffektiv omställning och smart utformning av infrastrukturen för att minska utsläppen från våra trafikslag. Det är angeläget att utsläppen från inrikes transporter reduceras på ett hållbart sätt förenligt med våra samhällsekonomiska mål och att ny teknik som möjliggör detta kan främjas. Det behövs satsningar på forskning och utveckling av fossilfria bränslen och fordonstyper så som elbilar och elhybrider. Vi kristdemokrater ser bilen som ett redskap för frihet. Den bidrar till social hållbarhet genom att överbrygga avstånd mellan människor och vi vänder oss mot den kamp som vissa för mot bilen som sådan, när det är utsläppen som ska bekämpas. Elektrifiering av tunga vägtransporter Transportsektorn står för av alla CO2-utsläpp. Om vi investerar i järnväg så att godstrafiken ökar så innebär det att vi minskar lastbilstrafiken med . De tunga lastbilarna står för utsläpp av . Det räcker således inte att investera i järnväg om vi vill minska CO2-utsläppen. Om vi i stället, genom att elektrifiera de större vägarna, kan minska CO2-utsläppen från lastbilstrafiken skulle detta innebära att CO2-utsläppen minskade med motsvarande av totala utsläpp. När det gäller personbilar är laddningstekniken väl utvecklad och mest realistisk på kort till medellång sikt. När det gäller tunga fordon är övergång till batteridrift svårare att genomföra. Flera tekniker och bränsleslag kan vara aktuella för att främja övergången till elektrifiering. En potentiell teknik är att använda vätgas som fordonsbränsle. I detta fall används bränsleceller som kompletterar ett batteri. finns ett antal tankstationer för dessa bränsleceller. De behöver dock bli fler för en sammanhängande infrastruktur. Fordon kan också ha kontinuerlig strömförsörjning som huvudkälla och komplettera under kortare sträckor med batteridrift. I finns flera studier på elektrifierade vägar. Ett av de mer kända projekten är ellastbilarna som trafikerat en sträcka i . Sandvikensträckan har byggt på el från linor i luften medan det nu pågående testprojektet utanför på väg mot närliggande flygplats energilagrar fordon genom trådlös överföring från marken. Även mellan och logistikområden finns en elväg som bygger på konduktiv överföring där en ”arm” från fordonet följer en skena i marken. Testplattformar för markburen elektrifiering utvärderas löpande i takt med användningen. En effektiv elektrifiering underlättas om staten är tydlig med att det är de enskilda huvudmännen som äger ansvaret för de egna vägarna. Det innebär att ska få uppdraget att elektrifiera riksvägarna (inklusive europavägarna). Kommuner och regioner har ansvar för att elektrifiera de vägar som de ansvarar för och som kan vara nödvändiga att elektrifiera för att skapa ett sammanhållande system. bör systemet vara självfinansierande i och med att de som nyttjar elen betalar för denna till systemägaren. Det kan övervägas om investeringen kan finansieras genom lån i Riksgälden, som återbetalas när intäkterna rullar in. Även om huvudregeln enligt budgetlagen är att infrastrukturinvesteringar ska finansieras med anslag kan lån i utgöra finansiering av investeringsutgifter under förutsättning att de slutliga kostnaderna inte beräknas komma att belasta statsbudgeten eller den offentliga sektorns finansiella sparande. Detta innebär att lånen ska återbetalas med intäkter som uppstår som en direkt följd av att investeringen görs. Regeringen föreslår att anslag 1:5 tillförs 500 miljoner 2021 och 550 miljoner 2022. Satsningen går till regionala elektrifieringspiloter med laddinfrastruktur för tunga fordon. Tankinfrastruktur för vätgas är också en del av satsningen. föreslår att anslaget tillförs ytterligare medel om 2021–2022 för att på så vis öka ambitionsnivån och påskynda arbetet. Inom ovan nämnda anslag, 1:5, kan medel också användas till snabbladdningar av elfordon längs större vägar. Inget av regeringens tillskott destineras uttryckligen till detta ändamål, utan deras satsning från ligger oförändrad. De medel tillför anslaget ska också kunna komma detta ändamål till del, för att ytterligare minska avstånden mellan laddpunkter. Försäljningen av laddhybrider och elbilar har utvecklats mycket snabbt . Supermiljöbilspremien som infördes av alliansregeringen har bidragit till denna utveckling. har antalet laddbara el- och elhybridbilar ökat från cirka 1 200 till 62 000 . [1] För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. Det stora hindret för ökad andel elbilar är osäkerheten som följer med en för dåligt utbyggd laddinfrastruktur, den så kallade räckviddsångesten. Vi föreslår fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur. Stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet och ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning. Flyget svarar för en relativt liten men växande andel av de klimatpåverkande utsläppen. Det är angeläget att fortsatt ligger i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken. var den första flygplatsen i världen med en stationär tankanläggning för bioflygbränsle. vill fortsätta arbeta för att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. Vi anser därför att det är centralt att utveckla förnybara bränslen för att minska flygets klimatpåverkan. Målet för bör vara att all flygtrafik inom och till och från är fossilfri 2040. Detta är en hög ambition, men den kan realiseras med hjälp av biojet samt elflyg där även vätgas är en komponent. Det är viktigt att möjliggöra tillräcklig tillgång till biobränslen för flygbranschen. Vi föreslår därför en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen och för att säkra tillgången av biobränsle till flyget. Som tidigare motionerat om och efterlyst har regeringen till slut gett besked om att införa reduktionsplikt för flygfotogen. Användningen av hållbara flygbränslen kan därmed öka. Därtill föreslår att start- och landningsavgifterna ska vara miljö- och klimatstyrande för att premiera de som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle. Vi föreslår att tar ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattning av flygbränsle. Vi föreslår att det genomförs en riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget. Som vi tidigare föreslagit utvidgas främjandeuppdrag gentemot hållbara biobränslen för flyg till en satsning som omfattar forskning och utveckling av elflyg. Regeringen avsätter till detta 2021 och 2022 under UO 21 anslag 1:4. fördubblar anslaget till 2021 och 2022. Trafikanalys förväntas presentera ett kunskapsunderlag med förslag på åtgärder som kan behövas för att främja en omställning till användning av elflyg. En framväxande komponent för flyg drivet av el är vätgas. Med vätgasbränsleceller finns potentialen till stora vinster för planets vikt. Det är därför angeläget att vätgasens potential för flyget beaktas i en övergripande svensk vätgasstrategi. Klimathotet är globalt och behöver globala överenskommelser. Genom EU och den internationella luftfartsorganisationen kan ändamålsenliga åtgärder mot flygets klimatutsläpp genomföras. Genom EU:s påtryckningar har också enats om åtgärder för att begränsa flygets klimatpåverkan. föreslår att aktivt verkar via FN, och EU för att ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Energiåtgärder för både offentliga och privata verksamheter Energi- och klimatrådgivning kan medverka till samhällsekonomisk effektivitet. Därför är det en del av uppdrag. finns ett statligt stöd, med tillhörande förordning, som riktar sig till lokal energi- och klimatrådgivning. Vi anser inte att detta nödvändigtvis tillhör kommunens ansvarsområde. Även om många kommuner har valt att samordna sig med andra kommuner så kan det i praktiken bli en pålaga inte minst för mindre kommuner. Kommuner som vill erbjuda rådgivning ska naturligtvis göra det. Vi menar dock att staten bör ta ett större ansvar för energirådgivningsinsatser och tillför därför till för detta. Infångning och lagring av koldioxid I finns inga bergsformationer eller havsdjup som är lämpliga för koldioxidlagring. I och i finns däremot lämpliga områden. De 18 bäst lämpade identifierade lagringsplatserna för koldioxid inom har tillsammans en teoretisk lagringskapacitet som uppgår till mer än 86 gigaton.1 Med dagens utsläppstakt motsvarar denna lagringskapacitet av de nuvarande årliga koldioxidutsläpp som sker inom den nordiska regionen. Förutom enstaka projektstöd finns det få incitament att investera i koldioxidinfångning i . Forskning och utveckling i sådan teknik är också sparsam. släpper svenska biokraftverk ut cirka 30 megaton CO2 . Detta innebär en stor potential att dra ut koldioxid ur atmosfären. Växande träd och andra grödor binder kol. När dessa förbränns i biokraftverk bildas CO2 som då kan fångas in och lagras. Nettoeffekten blir att koldioxid tas bort ur atmosfären. Att har en så stor andel energi från biobränslen talar för att ska prioritera teknik för infångning och lagring av CO2. Därigenom kan vi nyttja detta förnybara bränsle och bidra till nettoupptag ur atmosfären. Regeringen föreslår i budgetpropositionen inrättandet av ett system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för koldioxidavskiljning. Därtill behöver också regeringen arbeta för upprättandet av EU-gemensamma styrmedel. Som jämförelse satsar den norska regeringen drygt 16 miljarder på koldioxidinfångning. I satsningarna finns i förlängningen möjlighet till en integrerad nordisk utveckling som bör bejaka och främja med investeringar i nätkapacitet. satsar drygt 3 miljarder på Norcems cementfabrik i norska Brevik. Norcems anläggning ingår i samma koncern som cementfabriken i på vilket tillgängliggör tekniken även där under förutsättning att nätkapaciteten på stärks. Potentialen som kan uppnås är enorm. Utvidga EU:s handelssystem med utsläppsrätter EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp och energieffektivisering spelar en central roll i arbetet mot miljöförstöring och klimatförändring. har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter (ETS – ) som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Vi anser att handelssystemet med utsläppsrätter bör utvidgas till att omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. De växthusgaser som omfattas av ETS är koldioxid (CO2), lustgas (N2O) samt perfluorkolväten (PFC). I EU täcker ETS av de totala växthusgasutsläppen. För är motsvarande siffra . anser att alla växthusgaser bör omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Öka klimatbistånd till utvecklingsländer Människans utsläpp av växthusgaser i atmosfären är en av vår tids största politiska utmaningar. Samarbete över gränserna är avgörande om en oacceptabel global temperaturökning ska kunna undvikas. När jordens medeltemperatur ökar drabbas utvecklingsländerna särskilt hårt av torka, jorderosion, översvämningar, parasiter och utbredning av tropiska sjukdomar. Vi har ett moraliskt ansvar att hjälpa och stötta de fattiga länderna på deras väg mot en hållbar utveckling. Den gröna klimatfonden (GCF) startades för att hjälpa utvecklingsländer att utvecklas på ett hållbart sätt. Av fondens medel ska användas för anpassningsåtgärder och till åtgärder för utsläppsminskning. av andelen som går till anpassningsåtgärder ska gå till små östater, de minst utvecklade länderna och , och resten till övriga utvecklingsländer. Det krävs att de rikare länderna prioriterar att sätta in medel till fonden för att utvecklingsländerna skall kunna bidra till de gemensamt överenskomna klimatmålen. Likt tidigare avvisar vi inom anslag 1:1 medel till sekondering av personal och informationsplattform för solceller. Vi tillför för energirådgivning och avvisar under anslag 1:10 regeringens tilldelning om till lokal rådgivning. Till förmån för andra budgetsatsningar avvisas tilldelningen om för marknadskontroll, ekodesign och energimärkning under anslag 1:1. Av prioritetsskäl samt för att neutralisera villkor mellan olika kraftslag minskas anslag 1:3 Insatser för förnybar elproduktion med . Vi avsätter mer medel till energiforskning än regeringens förslag. Anslag 1:4 Energiforskning tillförs . är en satsning på kärnkraftsforskning. vill att en färdplan för framtidens kärnkraft tas fram där satsningen kan bidra till planen. Vi lägger också mer än regeringen på forskning för ett fossilfritt flyg. För att möjliggöra en högre ambitionsnivå avseende utbyggnad av laddstolpar för elfordon samt infrastruktur för elektrifierade tunga fordon utökar vi anslag 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter med . Till förmån för andra satsningar, och med hänvisning till att anslagets kostnadseffektivitet kan ifrågasättas, avvisar vi regeringens förslag om att tillföra till anslag 1:7 Energiteknik för nedtrappning av investeringsstöd till solceller. [1] Källa: .