mot · H8023138 · 2020-10-06 00:00:00 — Trygg och säker försörjning och användning av läkemedel – jämlik och god tillgång till nya mer avancerade läkemedelsbehandlingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den strategi som ska genomföras avseende vaccination mot covid-19 särskilt bör följas upp och utvärderas med fokus på att säkerställa att distributionsplanen är genomförbar givet olika regioners förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ges i uppdrag att förnya och uppdatera den nationella läkemedelsstrategin avseende nya mer avancerade läkemedelsbehandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett förslag avseende ansvaret för finansiering av och kostnader för läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa bättre långsiktiga förutsättningar för god och jämlik tillgång till nya mer avancerade läkemedelsbehandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i lag reglera verksamhet avseende nationellt införande av nya läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka nationell uppföljning, utvärdering och återkoppling med särskilt fokus avseende nya avancerade läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge alla regioner ett nationellt uppdrag att mäta, följa upp och utvärdera forskning kopplad till universitet och life science-företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att etablera en nationell infrastruktur i syfte att kunna tillgängliggöra och analysera hälsodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra lagstiftningen så att den underlättar för individer att dela egeninsamlade hälsodata med sin vårdgivare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell standardisering gällande användande av kvalitetsregister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förutsättningar för ett nationellt kliniskt utvecklingscenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera och förbättra förutsättningarna för den kliniska forskningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över apotekens roll och uppdrag avseende en framtida egenvårdsreform och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändring av sammansättningen av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka samarbetet inom Europeiska unionen avseende att säkra tillgången på läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningar avseende att genomföra pneumokockvaccination av medicinska riskgrupper och äldre och tillkännager detta för regeringen. Det är en mycket hoppfull utveckling som just nu sker inom medicinteknik och läkemedel. har den medicinska forskningen varit lika intensiv som just . Mot bakgrund av att covid-19-pandemin bröt ut har mycket fokus hos många av aktörerna inom läkemedel riktats mot att ta fram ett vaccin . Övergripande kan man säga att det i huvudsak finns två stora källor och kanaler för att tillhandahålla läkemedel på individnivå i . Det handlar dels om regionerna i form av sjukhusläkemedel, dels om öppenvårdsapoteken i form av förskrivningsläkemedel. Regionerna är ansvariga att köpa in läkemedel till slutenvården som i huvudsak bedrivs på sjukhus. Öppenvårdsapoteken köper in läkemedel för att tillgodose behoven av läkemedel exklusive slutenvården, mestadels till individer som får läkemedel utskrivna på recept. Distributionskedjan av läkemedel i bygger mestadels på mindre och snabba regelbundna leveranser från centrala lager. Det är högst anmärkningsvärt att sju statliga utredningar bara , med bäring på läkemedelsförsörjningen, fram till slutet resulterat i att så få konkreta politiska förslag lagts fram av regeringar av olika politisk färg på bord. Det är definitivt ett tecken på frågornas svårighet, komplexitet och ganska låga prioriteringsgrad. [2] Det vill vi ändra på. Det är en grundläggande slutsats att ansvaret gällande försörjningen av läkemedel är delat och komplext. väljer att prioritera och lägga kraft vid att försöka åstadkomma en trygg och säker läkemedelsförsörjning och läkemedelsanvändning med en jämlik och god tillgång till nya innovativa och avancerade läkemedelsbehandlingar. ska ligga i framkant avseende patientens tillgång till de senaste innovationerna inom avancerad medicinteknik, nya mer avancerade kraftfullare läkemedelsbehandlingar och användning av digital teknik så som artificiell intelligens inom vården och omsorgen. En central del av mer avancerade läkemedelsbehandlingar handlar om ATMP () som är humanläkemedel som baseras på gener och celler, det vill säga läkemedel för genterapi, somatisk cellterapi, vävnadstekniska produkter eller kombinationsläkemedel. ska ha höga ambitioner. Det kommer leda till att möjligheterna ökar att faktiskt ligga allra främst bland länder som har liknande ambitioner till gagn för alla patienter. Ansvarsfördelningen för läkemedelsförsörjningen vid en pandemi Utbrottet av covid-19 och den pandemi som följde har skakat om i grunden. Det är välkommet att regeringen har tillsatt så att den dels i realtid kan följa och inhämta aktuell information, dels att den kan samla in och bearbeta händelser som redan ägt rum i någorlunda närtid. Nedan följer en aktuell bild av gällande ansvarsfördelning vid en pandemi avseende smittskydd och läkemedel. Denna kris skiljer sig från tidigare kriser i ett väsentligt avseende: den äger rum och saknar ett tydligt slut. Därför kunde inte tillsättningen av vänta och eftersom krisen fortlöper kan inte regering och riksdag avstå från att vidta nya åtgärder som det fortsatta förloppet framtvingar i avvaktan på kommissionens slutsatser och slutliga förslag. Frågor som rör ansvarsfördelning avseende smittskydd och läkemedel inför, under och efter en pandemi är komplext. Ansvarsgränserna är i högsta grad överlappande och komplicerade. Stuprören är många. Överblickbarheten är kraftigt begränsad. Det finns betydande svårigheter för regering, riksdag, myndigheter, region, kommun, privata aktörer och ideell sektor att åstadkomma och bedriva ett nära och effektivt samarbete. Regeringen har alltid det övergripande politiska ansvaret när det gäller smittskydd och läkemedel under en pandemi. Det är centralt. Regeringen har ansvar för att fatta beslut om en influensa behöver klassificeras som en samhällsfarlig sjukdom och därmed är smittspårningspliktig och anmälningspliktig. [3] är den myndighet som har det samordnande ansvaret för smittskyddet på nationell nivå. I bygger krishanteringen vid en pandemi på tre grundläggande principer – ansvarsprincipen, likhetsprincipen och närhetsprincipen. Ansvarsprincipen är ledande avseende frågan om roller och ansvar inom krisberedskapen. Likhetsprincipen innebär att verksamheten vid en kris ska likna den normala verksamheten i så stor utsträckning som möjligt. Närhetsprincipen betyder att en kris ska hanteras där den inträffar, av dem som är närmast berörda och ansvariga. Det är viktigt att förstå att ansvarsprincipen inte regleras i någon lag, förordning eller föreskrift. Det medför bland annat att den inte är tvingande eller direkt styrande för privata aktörer. anser att detta medför att krisberedskapsprinciperna har en svag styrande effekt för samhällsviktiga funktioner. [5] menar att det är bra att ska utvärdera hur ansvarsprincipen fungerat under krisen, men det behöver även särskilt analyseras om det faktum att principen om ansvar inte är reglerad i lag bör föranleda åtgärder. När det gäller läkemedelsförsörjning vid kriser och höjd beredskap så hade fram till omregleringen av apoteksmarknaden åtagit sig via ett verksamhetsavtal med staten att på strikt affärsmässiga grunder fullgöra uppgifter avseende totalförsvarets läkemedelsförsörjning. skulle bidra till totalförsvarets läkemedelsförsörjning så att de kunde stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar i samhället. I apoteksmarknadsutredningen som låg till grund för omregleringen av apoteksmarknaden bedömde utredningen att aktörerna på en oreglerad marknad för apoteken skulle ha intresse av att på affärsmässiga grunder fullgöra uppgifter, som tidigare utfört, inom totalförsvarets läkemedelsförsörjning. Utredningen gjorde därför bedömningen att det inte fanns något behov av att införa en lagstadgad skyldighet för den som bedriver detaljhandel med läkemedel. slår fast att det ansvar haft genom ett verksamhetsavtal avseende läkemedelsförsörjning vid kris eller höjd beredskap innan omregleringen efter densamma inte ålagts någon annan aktör. [8]konstaterade att det var staten som enligt lag hade ansvaret för läkemedelsförsörjningen. Viktigt att ha med sig detta faktum. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bedömde i en rapport att det behöver tas fram gemensam nationell grund för uthållighet avseende läkemedelsförsörjning och försörjning av sjukvårdsmaterial till exempel skyddsutrustning som samhällsviktiga verksamheter ska beakta i sin beredskapsplanering. [9] konstaterar att regeringen av olika politisk färg inte lämnat några uppdrag som rör läkemedelsförsörjning och tillgång till läkemedel ur ett krisberedskapsperspektiv. Regeringen har gjort bedömningen och avvägningen att ansvaret för läkemedelsförsörjningen framgår av hälso- och sjukvårdslagen och det har därmed inte funnits skäl att reglera detta särskilt genom exempelvis ytterligare lagstiftning eller förordning. Att vårdgivarna lagrar tillräckligt med läkemedel är inte ett krav enligt lagen (2009:366) om handel med läkemedel utan regeringens bedömning var att det måste anses ingå i kraven på god vård och omsorg enligt hälso- och sjukvårdslagen. är den myndighet som har ansvar för kontroll och tillsyn av läkemedel rörande hela kedjan från tillverkning till partihandel och detaljhandel vid alla öppenvårdsapoteken. har också ansvar för tillsynen när det gäller sjukhusens läkemedelsförsörjning och myndigheten ska kontrollera att vårdgivaren organiserar försörjningen av läkemedel till och inom sjukhusen på ett rationellt och säkert sätt. har även ansvar för tillsynen avseende apotekens skyldighet att tillhandahålla läkemedel . Myndigheten har däremot inget uppdrag eller ansvar att utöva tillsyn över försörjningen av läkemedel eller tillgång till läkemedel i samband med en kris. På myndighetsnivå är det endast och Inspektionen för vård och omsorg som har ansvar i samband med läkemedelsförsörjning och tillgång till läkemedel vid kriser. Det är endast som har ett utpekat ansvar som bevakningsansvarig myndighet enligt krisberedskapsförordningen. När det gäller tillgång till läkemedel vid en kris ligger ansvaret på regionerna och kommunerna i deras egenskap som vårdgivare. Precis som detta ansvar åligger dem när det gäller den vardagliga efterfrågan på läkemedel. identifierade i sin risk- och sårbarhetsanalys att det fanns risker för läkemedelsförsörjningen. finner i sin granskningsrapport att i sin risk- och sårbarhetsanalys för bland annat uttryckte att en minskad lagerhållning på apotek, sjukhus och hos grossister i samband med en allvarlig händelse kan öka sårbarheten. Därtill att det saknas en samlad bild av hur regionerna upprätthåller nödvändig tillgång till läkemedel och sjukvårdsmaterial som till exempel skyddsutrustning. finner det anmärkningsvärt att den brist som uppmärksammade var oförändrad i den analys samma myndighet gjorde . En trygg läkemedelsförsörjning – säkerställ genomförandet av vaccinering mot covid-19 Regeringen har alltid det övergripande politiska ansvaret för läkemedelsförsörjningen vid en pandemi. Regeringen har ansvar för att skapa förutsättningar att säkerställa tillgång till vaccin och antiviraler. Antiviraler är läkemedel som vid en virusinfektion bromsar virusets utbredning, de kallas bromsmediciner. De används bland annat för att sakta in förloppet hos obotliga sjukdomar. Regeringen fattar också beslut om lagringsstrategi för antiviraler i beredskapslager. I samband med att tog över det samordnande ansvaret för smittskyddsområdet från övertog även regeringsuppdragen avseende beredskapslagrade smittskyddsläkemedel. Syftet med lagren av smittskyddsläkemedel är att förstärka hälso- och sjukvårdens tillgång på läkemedel vid en allvarlig smittskyddshändelse där vårdens egna resurser inte räcker till. Läkemedel finns beredskapslagrade för influensapandemi och större utbrott av smittsam sjukdom. [16] Regionerna är i sin tur ansvariga för inköp och distribution av läkemedel inklusive vaccin, som ett led i deras ansvar för prevention och behandling av sjukdomar. lagrar, på uppdrag av regeringen, olika antivirala läkemedel och vissa antibiotika. Detta i syfte att förstärka hälso- och sjukvårdens tillgång på läkemedel vid en pandemi. har uppdrag att ta fram garantiavtal med vaccinproducenter för att köpa in vaccin i händelse av en influensapandemi. Det är regeringen som har ansvaret att finansiera beredskapslagringen av smittskyddsmedel. Däremot ansvarar regionerna för kostnaden av beställda läkemedel så som antiviraler och antibiotika likaledes för övriga omkostnader i samband med dessa leveranser av läkemedel. har ansvarar för att tillgängliggöra de beredskapslagrade läkemedlen för beställning. Medan regionerna ansvarar för att planera och förbereda för beställning av läkemedlen, samt för den fortsatta distributionen och hanteringen inom regionen. föreslår att den strategi som ska genomföras avseende vaccination mot covid-19 regelbundet följs upp och utvärderas särskilt gällande de delar som handlar om fördelning och genomförande. Det är avgörande att riskgrupper ska få ta del av vaccin först och då är det helt centralt att säkerställa att distributionsplanen är genomförbar givet bland annat olika regioners kapacitet och förutsättningar. samordnar framtagandet av vaccinationsstrategi och ansvar för de nationella beredskapslagren av beredskapsläkemedel. Denna myndighet ansvarar vidare för framtagande av rekommendationer för användning av beredskapsläkemedel och är även så kallad internationell kontaktpunkt. Det är som är den myndighet som godkänner pandemivaccin och tar fram rekommendationer för läkemedelsbehandling. Därtill följer upp effekter och säkerhet avseende beredskapsläkemedel och vaccin. utfärdar föreskrifter som handlar om ordination och praktisk hantering av läkemedel inom hälso- och sjukvården, samt vaccinationsverksamhet. ser till att myndigheter får olika data gällande utvärdering av effekt och säkerhet av läkemedel. Detta sker bland annat genom data från dödsorsaksregistret, patientregistret och läkemedelsregistret. Vi har ingen anledning att tro någonting annat än att godkännande av framtida covid-19-vaccin kommer att genomgå alla rigorösa kontroller och tester som krävs. kommer det aldrig kunna finnas hundraprocentiga garantier att enstaka allvarliga biverkningar kan framkomma. En oerhört hoppfull och lovande utveckling avseende nya avancerade läkemedelsbehandlingar Det är en mycket hoppfull utveckling som just nu sker inom medicinteknik och läkemedel. har den medicinska forskningen varit lika intensiv som just . Mot bakgrund av att covid-19-pandemin bröt ut har mycket fokus hos många av aktörerna inom läkemedel riktats mot att ta fram ett vaccin . En genomgång och sammanställning av läkemedelsbranschen visar att den forskning som bedrivs till betydande delar rör svåra sjukdomar och diagnoser så som cancer, infektionssjukdomar, immunologiska sjukdomar, neurologiska sjukdomar och hjärt-kärlsjukdomar. kommer mycket av den fortsatta forskningen och utvecklingen av vården handla om immunterapier, cellterapier, genterapier, alzheimer, antikroppar, kombinationsbehandlingar och Car-T-behandlingar. Förutom jakten på ett covid-19-vaccin. Denna utveckling har potential att i grunden förändra hälso- och sjukvården i och i världen. Där nya metoder att ställa diagnoser i kombination med nya mer individuella behandlingar kan komma att kunna bota tidigare obotligt sjuka människor som för bara med sin ställda diagnos varit dömda att avlida inom några få månader. Det handlar till exempel om att framtida forskning kan visa hur vården kommer kunna ta fram behandlingar som kan åtgärda genförändringar som orsakar olika cancersjukdomar. Ett annat exempel är behandlingar som kan komma att kunna ersätta skadade eller helt saknade celler vid diabetes. När dessa och andra framtida utvecklade behandlingar transformeras till reguljär verksamhet inom vården kommer detta leda till enorma förändringar för hela hälso- och sjukvården och för alla aktörer inom läkemedel och medicinteknik. Frågor som rör läkemedel på politisk nivå handlar ofta om vem som ska bära ansvaret för finansiering och kostnader. Det är fullt naturligt. Det handlar om viktiga beslut som berör många patienter i och det rör sig om hiskeliga summor pengar som omsätts under bara en vanlig dag. skapar läkemedelssektorn många arbetstillfällen och genererade enbart avseende svensk läkemedelsexport. En ökning jämfört med . Medicinska genombrott har genom historien medfört stort genomslag på människors livskvalitet och livslängd. Det kan låta som science fiction i de flestas öron att det finns stora förhoppningar om framtida engångsbehandlingar som kan komma att bota människor med blödarsjuka. Det är en bristvara inom nuvarande svensk politik att vara hoppfull. är en kraft som tror och tekniska framsteg. Svensk politik har många betydande problem att ta tag i. Medicinska framsteg är aldrig ett problem. Det är ett politiskt ansvar att se till att nya mer innovativa och kraftfulla läkemedel kommer alla behövande patienter till handa. Nya medicinska framsteg ställer krav på att invanda system och strukturer behöver utvecklas och förändras. Det är helt nödvändigt och vi lovar att prioritera dessa frågor. föreslår att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt förnya och uppdatera gällande nationella läkemedelsstrategi i syfte att jämlik och god tillgång till nya innovativa och mer avancerade läkemedelsbehandlingar lyfts fram som ett högt prioriterat område. Denna nationella läkemedelsstrategin behöver uppdateras oftare. Den måste tas fram brett i samarbete mellan alla relevanta aktörer inom läkemedel och medicinteknik, inte enbart genom sällan förekommande överenskommelser mellan regeringen och Kommuner och Regioner i början av varje mandatperiod. Den borgerliga regeringen tillsatte bland annat en projektgrupp och en högnivågrupp som gavs uppdraget att utarbeta en nationell läkemedelsstrategi. Detta i syfte att skapa en struktur för samarbete, samverkan och att ta fram gemensamma mål för en kommande nationell strategi rörande läkemedel. Den första nationella läkemedelsstrategin lades fast och antogs . Därefter uppdaterades densamma . Och först lades den senaste revideringen fram genom en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Regioner. I denna nya reviderade nationella läkemedelsstrategi slår regeringen fast att de särskilt stora utmaningarna rör hanteringen av restsituationer, särskilt sådana som leder till kritiska bristsituationer av läkemedel, förutsättningar för uppföljning av läkemedelsanvändning och utveckling av metoder för värdering av kunskap och evidens. Miljömässigt hållbar läkemedelsanvändning och ansvarsfull användning av nya och gamla antibiotika är andra områden där regeringen och Kommuner och Regioner anser att ambitionerna behöver vara högt ställda. delar i allt väsentligt dessa prioriterade inriktningar och ambitioner. Det som är intressant är emellertid också vad som inte tas upp och inte lyfts fram som prioriterat och där således det inte prioriteras ett särskilt fokus i syfte att högt ställda ambitioner ska nås. Det är anmärkningsvärt att regeringen medvetet väljer att inte prioritera nya innovativa mer avancerade läkemedelsbehandling högt upp på i prioritetsordning. Istället är det beslut vid Kommuner och som initierat ett arbete som handlar om att inom regionernas samverkansmodell för läkemedel se över nya finansierings- och betalningsmodeller som är av central betydelse när det handlar om att tillgängliggöra nya innovativa mer avancerade läkemedelsbehandlingar. som inte nådde ända fram Regeringen fattade beslut att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn av nuvarande läkemedelssystem. [27] har fortfarande inga långsiktiga förändringar vidtagits i syfte att förbättra nuvarande system som av många uppfattas som ytterst komplext och svåröverskådligt. [28] Slutbetänkandet från läkemedelsutredningen är den första specifika översynen av finansieringsansvaret för förmånsläkemedel . Ett uppdrag som var nödvändigt med tanke på att sedan tillkomsten av nuvarande system för finansiering, subvention och prissättning av läkemedel har förutsättningarna tydligt ändrats avseende vilka typer av läkemedel som når marknaden. Den genomförda läkemedelsutredningen har haft fokus på bland annat lämplig fördelning och organisering av det framtida ansvaret för finansiering och kostnaderna. Ett centralt problem när det gäller utvecklingen av kostnadsutvecklingen för läkemedelsförmånerna och finansieringsansvaret är att kunna nå en lämplig balans och avvägning mellan kostnadskontroll för det offentliga å ena sidan och å andra sidan rimliga läkemedelskostnader för den enskilde. Ansvaret för kostnaderna avseende läkemedelsförmånerna flyttades formellt från staten till landstingen . [30] Den slutliga överföringen av ansvaret för finansiering till landstingen har, senare, fortfarande inte genomförts. Istället får regionerna ett särskilt statsbidrag för kostnaderna för läkemedelsförmånerna. För innevarande statsbudget uppgår detta särskilda statsbidrag till . [31] Så sent som uppgick samma anslag till . Det vill säga en ökning med . [32] är det faktiskt så att det inte finns stöd att hävda att vid en internationell jämförelse skulle ha höga priser på läkemedel eller höga läkemedelskostnader. [33] Enligt till exempel en sammanställning från så ligger på plats 20 av 23 jämförda länder avseende läkemedelskostnaden som andel av total hälso- och sjukvårdskostnad. har bara högre läkemedelskostnad som andel av total hälso- och sjukvårdskostnad än , och . Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets sammanställningar visar bland annat att avseende läkemedel utan konkurrens (original) så ligger kostnadsläge på plats 12 av 20 jämförda länder i . När det gäller läkemedel med konkurrens (generika) har lägst läkemedelskostnader av 20 jämförda länder i . Sammantaget ligger under genomsnittet avseende läkemedelskostnader bland jämförda länder i . föreslog i sitt slutbetänkanden att regionerna ska ges fullt ansvar för såväl finansiering som kostnader av läkemedel. Förslaget innebär att statens nuvarande särskilda statsbidrag för regionernas läkemedelskostnader förs över till det generella statsbidraget som ges till kommuner och regioner. En stor utmaning är att kostnadsökningen av läkemedel i legat på . Denna utveckling drivs dels beroende på ett ökat vårdbehov hos en åldrande befolkning, dels på grund av den i grunden mycket positiva utvecklingen av introduktion av helt nya kraftfullare läkemedel. lägger fram ett förslag om statligt bidrag för nya effektiva läkemedel. Detta särskilda statsbidrag ska syfta till att stödja en ändamålsenlig användning av nya, effektiva läkemedel. Utredningen föreslår att det särskilda bidraget ska tas fram inom ramen för en långsiktig överenskommelse mellan staten och regionerna.