mot · H8022255 · 2020-10-05 00:00:00 — Energi- och effektbrist i elsystemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kapacitetsbristen i måste avhjälpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att utreda huruvida fler lokala nät kan lösa kapacitetsbristen i söder och om detta är klimat- och samhällsekonomiskt lönsamt samt tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillståndsprövning som rör elproduktion och transmission måste ges snabbare handläggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över befintliga och nya styrmedel så att de inte indirekt styr mot ökad elanvändning för att ge större nytta och tillkännager detta för regeringen. Huruvida lider av elbrist eller ej är en ofta återkommande diskussion. Men få motsäger att omställningen som pågår inom alltifrån transportsektorn till industrin kommer att kräva mer elenergi. Det är ett faktum att dagens elnät inte klarar av vårt nya elektrifierade samhälle där såväl nya konsumtions- som produktionsmönster belastar kraftnäten på nya sätt. anförs att om vi bara kan få ner den myckna energi som produceras i norra så är problemen i söder lösta, men det hjälper inte dagens situation utan kräver omfattande nybyggnad av kraftnät. utkom dessutom en rapport från Region som visar att det elöverskott som finns kommer att vara utraderat . De menar att batteritillverkningen hos Northvolt, tillverkningen av fossilfritt stål med hjälp av Hybrit och dataserverhallar kommer att förbruka stora mängder energi, vilket får till följd att elförsörjning från norr blir alltmer begränsad. Frågan är hur vi nu ska klara den alltmer påtagliga kapacitetsbrist som vissa tider råder i . Det är onekligen märkligt att vi i vårt land inte ens kan garantera elförsörjning vid nybyggnation av små industrier och mathallar i tätort. har i sin årsrapport (2020/33) om den gångna vintern fört fram följande: ”Årets kraftbalansrapport visar, liksom tidigare rapporter, att den svenska kraftbalansen fortsätter att försämras och importberoendet under topplasttimmen ökar. Den installerade elproduktionskapaciteten i ökar, men den tillgängliga kapaciteten minskar, då planerbar produktion ersätts av väderberoende produktion med lägre tillgänglighet. har god överföringskapacitet till våra grannländer, men importmöjligheterna är begränsade om även dessa länder har en ansträngd effektsituation.” Detta är allvarliga prognoser vars kommentarer inger oro. Inte minst med tanke på den milda vinter som rådde 2019/2020. För att minska problemen med effekt- och kapacitetsbrist är det viktigt att de styrmedel som det offentliga implementerar inte är konstruerade så att nyttan från styrmedlen gynnas av att brukaren ökar sin elanvändning. I en intressant artikel[1] presenterar författaren införda styrmedel som leder mot just ökad elanvändning. Det handlar till exempel om att fastighetsägare som installerar solenergi får högre skattelättnad för sin egenproducerade solel om de har hög elanvändning, och att ”miljövärderingar” är konstruerade så att byggnader som har eluppvärmning klassas högre än de som värms med fjärrvärme. Författaren påpekar även vikten av att miljöberäkningar som görs måste ta hänsyn till säsongsvariation och inte bara redovisas baserat på helår, då det annars ger en skev bild av verkligheten och inte redovisar effekterna vid de mest elintensiva perioderna. Med hänvisning till ovanstående bör åtgärder skyndsamt vidtas för att lösa kapacitetsbristen i , att se över utbyggnad av elnätet samt huruvida det i så fall är ett klimat- och samhällsekonomiskt lönsamt alternativ och att tillståndsprövning ska ske snabbare. Samt att beslutade styrmedel som införs inte i sig bör styra och gynnas av ökad och oplanerad elanvändning. Detta måtte ge regeringen tillkänna. Kopparklint (M) [1] .