ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022100 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om beslutsprocesserna vid myndighetsbeslut vid tillståndshantering och tillkännager detta för regeringen. är som nation framgångsrikt när det gäller förmågan att kombinera höga krav på miljö- och klimatområdet, god arbetsmiljö, värnad äganderätt, rättssäkerhet och ett stort utrymme för demokrati och opinionsbildning. Detta gäller alltifrån industri- och/eller infrastrukturinvesteringar till stadsbebyggelse, gruv- och mineralutvinning, vattenverksamhet, vindkraftsutbyggnad och elnätsutbyggnad. Exemplen kan göras än fler. En lång rad myndigheter är ofta involverade och processerna tenderar att bli tidsmässigt utsträckta. För berörda företag, kommuner m.fl. är det näst intill omöjligt att beräkna hur ett ärende kommer att ta. Detta medför i sin tur osäkerhet avseende ett projekts ekonomi och leder bl.a. till att investerare blir osäkra och kräver större ekonomiska marginaler, vilket leder till fördyringar. I vissa fall kan detta också leda till att investeringar inte kommer till stånd eller att de hamnar i något annat land. Därför behöver dagens regelverk och lagstiftning ses över så att tillståndsprocessen blir mer tydlig för alla intressenter, utan att man för den skull minskar medborgarnas demokratiska möjligheter. Målet bör vara att införa en maximal yttersta tidsgräns för en tillståndsprocess av detta slag.
mot · H8022102 · 2020-10-05 00:00:00 — Inför återigen idrott som begrepp i PBL () ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återigen införa begreppet idrott i PBL () och tillkännager detta för regeringen. Det är positivt att regeringen sen 2015 tillfört mer ekonomiska resurser till idrottsrörelsen. Kopplingen folkhälsa och idrottsutövning har blivit mycket tydligare och det finns en gemensam ambition i att idrottsrörelsen kan skapa förutsättningar för organiserad vardagsmotion, barn- och ungdomsidrott och elitidrott som leder till en ökad positiv folkhälsa. har, nationellt och regionalt, drivit frågan om idrottsanläggningar och ytor för spontanidrott. Det råder en stor ojämlikhet mellan regioner och inte minst kommuner avseende tillgången till idrottsanläggningar och spontanidrottsytor för att tillgodose de lokala idrottsföreningarnas behov av tider/planering för idrotts-/motionsutövning. För att minska ojämlikheten i landet är det därför angeläget att kommunerna får tydliga krav vid detaljplanering av bostadsområden. har begreppet idrott funnits med i PBL, men det har tagits bort. Idrott bör därför införas i PBL 2 kap. 7 § 4 i likhet med nedanstående: Vid planläggning enligt denna lag ska hänsyn tas till behovet av att det inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns: parker och andra grönområden lämpliga platser för lek, motion, idrott och annan utevistelse möjligheter att anordna en rimlig samhällsservice och kommersiell service.
mot · H8022105 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att undersöka möjligheten att tar över ägandet av för att bevara och säkra områdets framtida långsiktiga förvaltning och tillkännager detta för regeringen. miljö med herrgården och bruket är helt unik. Det som gör vallonsmedjan så särskilt värdefull är att den är välbevarad och står helt intakt med utrustning i sitt ursprungliga skick. Det är en riktig kulturskatt. Bruksmiljön blev ett byggnadsminnesmärke för . står denna skatt under ett stort hot. Byggnaderna håller på att vittra sönder och som ansvarar för underhåll har knappa resurser för att underhålla byggnaderna tillräckligt för att dessa inte ska förfalla. Läget är akut och det är nödvändigt att åtgärder vidtas om vi inte ska förlora denna vackra, unika och historiska miljö som även har så mycket potential för exempelvis framtida turism. Enligt skulle vara en lämplig förvaltare av bruksmiljö. Det bör därför undersökas om det finns en möjlighet för att ta över ägandet av dessa byggnader, allt för att bevara denna värdefulla kulturbygd.
mot · H8022111 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bemanningsanställda i statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. borde vara föredömen. Har du behov av personal så anställ med riktig anställning. och finns det helt eller delvis statligt ägda företag som använder sig av bemanningsföretag på ett systematiskt sätt för att undgå ansvaret för de anställda och kringgå LAS. Detta har lett till att allmänna visstidsanställningar systematiskt läggs på varandra till den grad att de som arbetar kvar kan vara anställda av bemanningsföretaget och ändå vara på samma uppdrag eller längre. Denna otrygghet leder till att människor i högre grad mår sämre på arbetsplatsen, oftare blir sjukskrivna samt lider av psykisk ohälsa i större utsträckning än tillsvidareanställda. Detta bidrar dessutom till en urholkning av arbetares rättigheter och trygghet på arbetsmarknaden i stort. Med denna motion vill jag stoppa att helt eller delvis statligt ägda företag använder sig av dessa metoder för anställning så att staten bör stå för trygghet samt ordning och reda på arbetsmarknaden. ska vara föredömen. Har man behov av personal så ska man anställa med riktig anställning som bemanningsanställda under toppar kan utgöra en viktig del , men det får inte göras permanent. ska vara föredömen och särskilt när det kommer till helstatliga företag så har politiken möjlighet att styra. Ägardirektiven bör utformas så att alla statliga företag som är helt eller delvis statliga uppmuntras till att upphöra med att använda sig av bemanningsföretag över än anställning. anställning på bemanningsföretaget med bemanning på ett statligt bolag bör det statliga företaget tillsvidareanställa den bemanningsanställde i det statliga bolaget.
mot · H8022113 · 2020-10-05 00:00:00 — Konflikter som renderar i hatbrott i Sápmi ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över att länsstyrelser, polisen och har de verktyg och resurser som de behöver för att klara av att utreda hatbrott i Sápmi och tillkännager detta för regeringen. I kölvattnet av Girjasdomen har tonläget blivit mer hotfullt och hatiskt mot samer både på sociala medier och i samhället generellt. Polisen i har fått in åtskilliga anmälningar som rör hat och hot riktade mot samer och som uppges ha koppling till Girjasdomen. Merparten av de nu anmälda brotten har skett i olika forum på nätet, bland annat i sociala medier där det går att vara anonym. Polisen har tagit emot anmälningarna och utreder brotten, håller förhör och försöker säkra bevis, men polisen menar också att den här typen av hatbrott innebär stora svårigheter och är en utmaning att utreda. Det i sig har renderat i ett antal anmälningar om brott som i första hand rör ofredanden, olaga hot och hets mot folkgrupp. Men det senaste årets bestialiska plågande och dödande av renar måste ses som en eskalering och måste tas på allvar av samhället. Handlingarna har förvisso mötts av fördömanden av brotten från samhället, polisen och politiken, men det har också renderat i nya kriminella handlingar riktade främst mot de renskötande samerna. Med anledning av detta vill jag belysa behovet av att polis och andra relevanta myndigheter höjer kunskapsläget om de bakomliggande konflikter som renderat splittringen i lokalsamhället. En splittring som skär mellan renskötande samer och samer utan ren samt övrig lokalbefolkning, markägare, jakt- och fiskeorganisationer och inte minst den ständiga konflikten mellan renskötande samer och de naturresursutvinnande bolag som verkar i Sápmi. Regeringen bör beakta att berörda länsstyrelser, polisen och har de verktyg och resurser som myndigheterna behöver för att klara av att utreda den här typen av konflikter som renderar i hatbrott i Sápmi.
mot · H8022114 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att omlokalisera statliga myndigheter och beakta län med låg lokaliseringskvot och tillkännager detta för regeringen. Den statliga närvaron behövs i hela landet. Det är en förutsättning för att landet ska hålla ihop och för att bygga det starka samhället. har intresset för frågan om statlig service och statlig närvaro varit svalt och det har mer eller mindre varit en självklarhet att nya myndigheter ska placeras i . Detta har förstärkt urbaniseringens effekter och bidragit till att öka klyftan mellan stad och land, och –2014 minskade antalet statliga arbetstillfällen mest i mindre tätorter. Statlig närvaro upplevs som ett viktigt symbolvärde, och de undersökningar som Statskontoret (2016:8) genomfört visar också att medborgarna anser att statliga myndigheter har betydelse för den egna kommunen. Samma undersökningar visar också att medborgarna på landsbygden är positivt inställda till att flytta kontor från . I förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete noteras de statliga myndigheternas ansvar för den regionala tillväxten och på så vis även utvecklingskraften i alla delar av landet. För personer med högre utbildning uppfattas staten oftast som en intressant arbetsgivare. visar rapporten lokalisering – ett samlat underlag (Statskontoret 2016:8) att få myndigheter tar uttalade hänsyn till den regionala utvecklingen i samband med beslut om lokalisering. Enligt Statskontoret (2016:8) arbetar ett stort antal statligt anställda i , och , medan antalet som är statligt anställda i Smålandslänen är relativt lågt. är enligt rapporten ett av de län som har lägst lokaliseringskvot. ligger andelen högutbildad arbetskraft i privat sektor i lägre än det nationella genomsnittet och har få sysselsatta inom så kallade kunskapsintensiva tjänster. Den statliga närvaron och servicen är viktig för den lokala och regionala utvecklingskraften och för att hela ska leva. Det konstateras bland annat i januariavtalet mellan Socialdemokraterna, . Den socialdemokratiskt ledda regeringen påbörjade ett viktigt arbete –2018 med att omlokalisera myndigheter från till andra orter samt utvidga verksamheten utanför huvudstaden. 21 beslut om omlokalisering fattades och ett flertal arbetstillfällen flyttade ut i landet. Vi menar att arbetet med omlokalisering av statliga myndigheter och arbetstillfällen behöver fortsätta och att detta arbete särskilt behöver beakta län med låg lokaliseringskvot. Detta inkluderar också ett arbete där befintliga myndigheters regionala organisation kan förstärkas. Även den statliga närvaron genom Statens servicecenter behöver förstärkas ytterligare. Alla medborgare förtjänar likvärdig tillgång till våra statliga myndigheter och deras service.
mot · H8022115 · 2020-10-05 00:00:00 — Utred hörlurar i trafiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om användning av hörlurar under körning kan innebära en risk i trafiken och tillkännager detta för regeringen. Det blir allt vanligare med användning av hörlurar i trafiken. Många hörlurar är dessutom designade för att stänga ute ljud från omgivningen – bra för att njuta av musiken, sämre för uppmärksamheten i trafiken. räcker det med någon sekunds ouppmärksamhet. Det kan gå väldigt fel väldigt snabbt i trafiken. Trafikolyckor får förödande konsekvenser – 2018 var det 204 personer som omkom och många fler skadades. Det är viktigt att vara uppmärksam på omgivningen under körning. I trafiken finns andra motordrivna fordon, cyklar, sparkcyklar och gående i kombination med väderförhållanden och annat att ständigt vara vaksam på. Av den anledningen infördes ett förbud mot att hålla i mobiltelefon under körning. Genom att hålla händerna på ratten och fokusera på trafiken var syftet att minska på trafikfarligt beteende. För att nå regeringens mål om halvering av antalet omkomna i trafiken till 2030 behöver alla potentiella risker i trafiken utvärderas. är det hög tid att även utreda om hörlurar under körning kan innebära en risk i trafiken.
mot · H8022122 · 2020-10-05 00:00:00 — Hög tid att erkänna svenskbefolkningen i historiska svenskbygder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma svenskbefolkningen i historiska utvandrarbygder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara, levandegöra och samla kunskap om utlandssvenskarnas dialekter och kulturer och tillkännager detta för regeringen. , framför allt under utvandrarvågorna , emigrerade flera tusen svenskar till , företrädesvis till . I och med svåra förhållanden och umbäranden blev många offer för sjukdomar, epidemier och fattigdom, medan några hundra återvände till . Något tusental, emellertid, drog söderut in i där man fann bördigare jord och bättre levnadsförhållanden. Denna utvandrarkategori är nästan helt okänd för gemene man i , men faktum är att finns en svensktalande befolkning kvar i provinsen , där man bildade kolonin eller Oberá som staden heter. Här bildade man också en församling med egen kyrkogård. Kyrkan ”” och skolan ”” vittnar om arvet, liksom svenskklingande namn, firande av svenska högtider, traditioner och maträtter. Om detta finns ingenting i den svenska skolundervisningen. av skrev 1948 ”Röda jordens svenskar”, vilket i stort är det som skrivits om våra argentinska svenskättlingar i den svenska litteraturen. Andra historiska svenskbygder som är mer eller mindre kända är den estländska och de intilliggande öarna i , där det fram till fanns en svensktalande befolkning. Från i den estniska skärgården tvingades en stor del av svenskbefolkningen att utvandra till nyerövrade områden i , där Gammelsvenskby grundades. I förenta stater finns över tusen svenska ort- och platsnamn som påminner om den svenska invandringens historia. Staten är den som har flest svenskklingande platser och är inte minst genom utvandrarepos den stat vi som mest förknippar med svenskamerikaner. I talar svenska som modersmål genom den finlandssvenska minoriteten som främst finns längs delar av den finska väst- och sydkusten. är ju också den enda historiska svenskbygd utanför där svenskan är huvudspråk. Liksom för dagens invandrargrupper i betyder självklart rötterna och traditionerna mycket för dessa svenskättlingar. Därför bör regeringen uppdra åt lämplig aktör, förslagsvis och folkminnen få ett uttalat uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap om svenskbygdernas dialekter och kulturer. Regeringen bör åtminstone på något sätt uppmärksamma den stora grupp av svenskättlingar som slog sig ned i dessa historiska svenskbygder och se över hur man skulle kunna upplysa allmänheten om deras historia och kanske på något sätt celebrera våra ättlingar. i (SD)
mot · H8022125 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra investeringsstödet mera ändamålsenligt och tillkännager detta för regeringen. är det alltför få privata fastighetsägare som bygger hyresrätter. En anledning är att produktionskostnaden blir väldigt hög och att det i sin tur leder till höga hyror. Det skapar en osäkerhet hos fastighetsägaren: Kommer lägenheterna att bli uthyrda? Förutsättningarna är naturligtvis desamma för offentliga fastighetsbolag. Det har medfört att det nästan bara produceras bostadsrätter, framförallt i tillväxtorter. Det gör dessutom att köparen ofta gör en bra affär. Ansvaret för fastigheten övergår också från byggherren till bostadsrättsföreningen. På mindre orter är det svårt att få till nyproduktion av lägenheter. Det innebär att det är svårt att erbjuda attraktiva bostäder till rimliga priser. Vi riskerar att få en kraftfull obalans i bostadsbyggandet i landet, eftersom marknadskrafterna gynnar storstäderna. De som bygger hyresrätter har möjlighet att söka ett investeringsstöd från staten. Det gör att kostnaderna för att bygga hyresrätter minskar, vilket möjliggör byggandet av bostäder på mindre orter. Det innebär en nedskrivning av den producerade fastigheten , vilket skapar förutsättningar för att bygga bostäder på mindre orter. Det är bra. Däremot bör investeringsstödet utvecklas; till exempel bör man kunna söka och få ett investeringsstöd under förutsättning att det låses i fastigheten , mot en låg ränta. Till exempel en ränta på en procent, utan amortering under . När de 10 åren har gått så får fastighetsägaren skriva ner fastigheten med cirka 1,5–. görs investeringsstödet om till ett fördelaktigt lån utan uppräkning. Eventuellt bör en del av lånet efterskänkas, mot en garanterad hyresnivå. Om fastigheten skulle avyttras måste lånen lösas men inte vara en grund för hyreshöjning. Investeringsstödet bör inte följa med till nästa ägare. Grunden är att det ska gynna långsiktigt ägande och ta bort en del spekulation kring boende i hyresrätter.
mot · H8022126 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tandvården införs under sjukvårdens högkostnadsskydd och tillkännager detta för regeringen. Allt fler drar sig undan tandläkarbesök på grund av stora behandlingskostnader. De generella bidragen räcker oftast till undersökningen. För dom med lägre löner och som är socioekonomiskt utsatta kommer tandläkarbesök alltid sist. Dåliga tänder påverkar både hälsan och välbefinnandet. Tandvården har helt enkelt blivit en klassfråga. Det är oacceptabelt att människor går med dåliga tänder så hälsan hotas.
mot · H8022127 · 2020-10-05 00:00:00 — Undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanta kommuner med stadsnät från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad och tillkännager detta för regeringen. har bredbandsutbyggnaden nästan halverats. Att det finns olika orsaker till det har debatterats och diskuterats nu i många olika forum. Pandemin har visat oss att behovet av snabba och robusta bredbandsuppkopplingar är stort. Därför är det viktigt att vi fortsätter att bygga ut så fort så möjligt. Många av dom företag framförallt på landsbygden som finns runt om i vittnar om dåliga eller inga uppkopplingar alls. Det finns dock dom som gärna vill bygga ut. Det är dom olika kommuner som har egna stadsnät. skulle dom kunna bygga mycket mer men hindras av kommungränserna. Det är ett hinder för att få bredbandsutbyggnaden snabbare. Därför behövs undantag från lokaliseringsprincipen. Det finns redan sådant undantag för samhällskritisk infrastruktur som t.ex. vatten och energi. Detta undantag för bredbandsutbyggnad skulle kunna effektivisera men framförallt hjälpa till och påskynda utbyggnaden av bredband. Det kanske inte skulle lösa alla problem för snabbare bredbandsutbyggnad men det skulle starkt bidra.
mot · H8022128 · 2020-10-05 00:00:00 — Förbud mot rasistiska och antidemokratiska organisationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över att i lag förbjuda rasistiska organisationer och tillkännager detta för regeringen. har rasistiska organisationer blivit mer verksamma. Till följd av det har en debatt blossat upp om att polisen inte agerar när organisationerna demonstrerar och delar ut sina antidemokratiska flygblad. Demonstrationerna har på olika orter i följts av misshandel och hot mot både tjänstemän och medborgare. Ofta har det framförts antisemitiska och främlingsfientliga åsikter under dessa samlingar. Regeringen har tagit ett utmärkt initiativ till en översyn i syfte att se över möjligheten att i lag förbjuda organisationer vars verksamhet innebär förföljelse av vissa folkgrupper. Översynen ska särskilt granska om ett tillägg behövs i befintlig lagstiftning för att motverka rasistiska organisationer. Översynen ska vara klar . Vi anser att regeringsformen 2 kap. 24 § andra stycket ger stöd för kriminalisering av rasistiska organisationer: Föreningsfriheten får begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. Också FN:s konvention om mänskliga rättigheter om avskaffande av all form av rasdiskriminering (ICERD) som skrivit under kan ge stöd åt att förbjuda rasistiska organisationer. Det är oerhört angeläget att omgående får relevant lagstiftning på plats, i akt och mening att värna alla människors lika värde och ett samhälle utan hot och hat.
mot · H8022129 · 2020-10-05 00:00:00 — Översyn av användande av substansnamn på läkemedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av användandet av det generiska namnet på läkemedel i recept och tillkännager detta för regeringen. Vid förskrivning av recept på mediciner är bestämmelserna sådana att läkemedlets generiska namn (enligt produktresumé/) skall anges på receptet. Det finns en vägledning framtagen av som stöd till de företag som ska namnge läkemedel. Generiska läkemedelsnamn ska bestå av substansnamnets INN eller, om sådant inte finns, Europafarmakopébeteckningen. I båda fallen ska substansnamnet följas av namnet på, eller ett varumärke för, innehavaren av godkännandet för försäljning. Apoteken måste, enligt lag, erbjuda likvärdiga läkemedel som är billigare än de som förskrivs, om sådana finns. Det kallas generiska utbyten och innebär alltså att byter ut ett läkemedel med ett visst varumärkesnamn mot ett likvärdigt men billigare läkemedel. Många sådana byten sker i en persons liv. Regeln om generiska utbyten har sänkt läkemedelskostnaderna och är i grunden rätt tänkt – men det kan vara förvirrande, särskilt för äldre patienter. Detta resulterar i att många patienter är ovetande om vad deras mediciner egentligen heter samt vad dessa gör, trots att de använt dem . I en undersökning bland äldre svenskar, gjord av Svensk Farmaci 2014, angavs det största läkemedelsproblemet vara att man inte kände igen läkemedelsnamnen på sina mediciner. Detta leder inte bara till att personer är dåligt informerade om sin egen vård, det är också ett problem vid t.ex. akuta situationer då information om vilka mediciner man använder kan vara livsavgörande. Att detta fortgår är onödigt eftersom alla läkemedel har ett substansnamn som bör användas vid receptskrivning och märkning av läkemedelsförpackningen och som förblir oförändrat oavsett om det byts ut mot ett annat likvärdigt alternativ. Det går helt enkelt att använda dessa istället.
mot · H8022130 · 2020-10-05 00:00:00 — Möjlighet till fler än två vårdnadshavare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att barn ska kunna ha fler än två juridiska vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. Det moderna samhällets familjekonstellationer ställer nuvarande lagstiftning gällande vårdnadshavare inför utmaningar som begränsar barnens möjligheter. exkluderas föräldrarnas partners, eller andra personer som fungerar som barnets föräldrar men inte är biologiska föräldrar, från den juridiska rätten att vara med och fatta beslut rörande barnet. Tydligast blir problemen för barn som lever med skilda föräldrar och för barn som har kommit till när två samkönade par har valt att skaffa barn gemensamt. För barnen innebär det att de i lagens mening har två vårdnadshavare, de biologiska föräldrarna, som kan fatta beslut rörande till exempel skola, sjukvård och annat. Vi menar att det faktum att ett barn endast kan ha två vårdnadshavare inte kan anses vara för barnens bästa. Inte heller speglar lagstiftningen den verklighet många lever i. Därför menar vi att regeringen bör överväga att lagen ändras på sådant sätt att det skall vara möjligt för barn att ha fler än två vårdnadshavare.