mot · H8023409 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Läget på svensk arbetsmarknad Regeringen misslyckas med arbetslösheten En arbetsmarknad där alla får plats Tillbaka till jobbet – reform för fler i arbete Sänkt arbetsgivargift för att bryta korttidspermitteringar Skattelättnader för fler i arbete Fler och bättre nystartsjobb Tillfälligt handledarstöd för fler i arbete Effektivisera arbetsmarknadsutbildning i AF:s regi Fler platser i yrkesvux – sfi med yrkesutbildning En modell för obligatorisk a-kassa Nej till förlängd förhöjd nivå i a-kassan Övriga förändringar av arbetslöshetsförsäkringen Insatser för personer med nedsatt arbetsförmåga De arbetsintegrerande sociala företagen Fler behöver arbeta mer och längre Utöka undantagen från turordningsreglerna i LAS Coronakrisens effekt på arbetsmiljön Nollvision för dödsolyckor i arbetet anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsgivaravgifterna bör slopas helt för alla arbetsgivare som anställer någon som är arbetslös och som varit så i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag för unga upp till inom arbetsmarknadspolitiska åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett jobbskatteavdrag för nyanlända under deras fem första år efter uppehållstillståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett dubbelt jobbskatteavdrag för personer som har tagit en akademisk examen före utgången av det år de fyller 25, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett dubbelt jobbskatteavdrag i max 24 månader för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett extra förhöjt jobbskatteavdrag för personer som är eller äldre, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera Arbetsförmedlingen i enlighet med motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja lönetaket i nystartsjobben till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt granska etableringsjobben och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett tillfälligt handledarstöd för nystartsjobb och arbetspraktik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa introduktionsjobben och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till extratjänster och endast inrikta dem mot långtidsarbetslösa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och införa ett förlängt etableringsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla anhöriginvandrare från länder utanför EU/EES som väljer att stanna permanent ska erbjudas plats i etableringsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa fler platser inom yrkesvuxenutbildningen, med fokus på sfi med yrkesutbildning, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillföra medel till arbetsintegrerande sociala företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återgå till de ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen som gällde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skattereduktion för avgiften till arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra den tidigare deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktioner bör införas kopplade till arbetstagarorganisationers skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra lex och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga provanställningstiden från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en proportionalitetsprincip för fackliga stridsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att verka för kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera de regionala skyddsombuden innan deras befogenheter vidgas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera ett pilotprojekt som prövar möjligheten att införa en arbetsmiljödeklaration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen återkommer med lagförslag kring beredskapslager som anger hur länge lager av skyddsutrustning ska räcka i kommuner och regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att får i uppdrag att särskilt lyfta hur det psykosociala stödet till personal som arbetar under hård press under en pandemi kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Mynak, Myndigheten för arbetsmiljökunskap, får i uppdrag att följa hur stödet ges till personalen så att de inte får långvariga hälsokonsekvenser för framtiden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra föreskrifter i arbetsmiljölagen kring vilken skyddsutrustning som bör gälla i olika vårdsituationer och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1: Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Internationella arbetsorganisationen () Hos varje människa finns ett behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Att ha ett arbete, eller annan meningsfull sysselsättning att gå till, är därför av största vikt för varje enskild person. Arbetsmarknadspolitik handlar därmed om mer än samhällsekonomisk effektivitet och de offentliga finanserna. Den handlar också om att se till att alla får en chans att utveckla sina förmågor. vill se ett samhälle som tar vara på människors möjligheter och inneboende förmåga. Människans värde sitter inte i hur mycket hon arbetar eller hur produktiv hon är, men arbetets betydelse för enskildas utveckling är mycket stor. Arbetet har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. Den som har ett arbete har också bättre förutsättningar både att bilda familj och att ge sina barn goda uppväxtvillkor. Detta betyder inte på något sätt att de som saknar arbete skulle vara sämre föräldrar, utan helt enkelt att förutsättningarna att få livet att fungera blir betydligt bättre med ett arbete och en egen försörjning. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. Jobb skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. Fyra av fem nya jobb skapas i de små och medelstora företagen. Därför är det viktigt att initiativ och skaparkraft uppmuntras i samhället, till exempel genom det offentligas insatser för ett bra utbildningssystem och ett gott företagsklimat. Att skapa bästa möjliga jordmån för fler företag och ökad sysselsättning är en av politikens absolut viktigaste uppgifter. Situationen på arbetsmarknaden har förändrats något oerhört . Sedan coronaviruset började spridas har arbetslösheten ökat från strax till . Över en halv miljon arbetstagare har omfattats av korttidspermitteringarna och 350 000 personer har skrivits in som arbetslösa. var tidigt ute och krävde åtgärder för att dämpa effekterna på ekonomin och arbetsmarknaden. Våra förslag och vår hantering av regeringens extra ändringsbudgetar kan läsas i följande följdmotioner: 2019/20:132, 151, 166, 167, 181 och i särskilt yttrande i finansutskottet med anledning av extra ändringsbudget 2019/20:187. har varit särskilt kritiska till en del av lagen om korttidspermitteringar: i permitteringslagstiftningen finns en bestämmelse som ställer krav på att företag som vill nyttja korttidspermitteringsstödet ska säga upp personal som inte har fast anställning. I regeringens proposition anges att ”Arbetsgivaren ska också ha uttömt tillgängliga åtgärder för att minska kostnaderna för arbetskraft. Sådana åtgärder kan handla om …//… uppsägning av personal som inte är tillsvidareanställd och som inte bedöms vara verksamhetskritisk till exempel konsulter, inhyrd personal eller tillfälligt anställd personal.” Den vilande lagstiftningen om korttidspermittering i en synnerligen djup lågkonjunktur hade tvärtom i såväl utredning som proposition kommit fram till att lagen inte ska ställa upp någon begränsning vad gäller anställningsformer – för att värna också anställda med tidsbegränsade anställningar. Det ligger i linje med utvärderingar av korttidspermitteringar efter finanskrisen och hur många europeiska länder som utvidgat sina permitteringssystem till att också omfatta tillfälligt anställda då man sett att dessa drabbats när de inte var inkluderade. I praktiken har regeringens egen lagstiftning tvingat företagare att säga upp så mycket personal de kunnat för att få del av korttidspermitteringarna. Och det är också vad som skett. Enligt är det främst tillfälligt anställda och konsulter som blivit arbetslösa. Bara under kvartal 2 sades 97 000 visstidsanställda upp. har motsatt sig denna paragraf i lagstiftningen och velat att visstidsanställda ska inkluderas. Läget på svensk arbetsmarknad har snabbt fört och omvärlden in i en djup lågkonjunktur, som en konsekvens av de åtgärder som regeringar världen över behövt ta för att stoppa smittspridningen av covid-19. Även om vissa tecken på ljusning finns befinner vi oss fortsatt i ett skört ekonomiskt läge. Situationen är till stor del avhängig hur smittspridningen utvecklas världen över och restriktionerna med den. Situationen på arbetsmarknaden har förvärrats oerhört snabbt . Sysselsättningen minskade och arbetslösheten steg till . skrev ca 384 000 personer in sig som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. En stor del av dessa var visstidsanställda som fick avsluta sitt jobb inom exempelvis hotell- och restaurangbranschen och konsulter i andra branscher. har industrisektorn och andra mer exportorienterade sektorer kommit att stå för en större andel av varslen och uppsägningarna. arbetsmarknad lider av stora strukturella problem. Redan innan coronakrisen, under relativt goda omständigheter, misslyckades regeringen med att få bukt med ett brett utanförskap och hög arbetslöshet. Detta illustrerades tydligt av att arbetslösa i s.k. svag konkurrensförmåga[1] på arbetsmarknaden ökade i andel, men även i antal under flertalet av . Den tidigare starka konjunkturen innebar en god arbetsmarknadsutveckling för inrikes födda med god utbildningsbakgrund, medan utsatta grupper på arbetsmarknaden hade det svårt. Den ekonomiska kris som coronapandemin fört med sig har slagit brett och inneburit att även personer med normalt sett god förankring på arbetsmarknaden sagts upp, varslats eller korttidspermitterats. Det har till exempel medfört att andelen utrikes födda som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen minskat något i förhållande till inrikes födda. Men antalet inskrivna arbetslösa med svag konkurrensförmåga har fortsatt att öka och förväntas uppgå till närmare 300 000 personer , vilket är en ökning med nära 50 000 jämfört med . Den stora, strukturella utmaningen på svensk arbetsmarknad har accelererat. Vid en lyckad omstart av svensk ekonomi kommer flera av de som mist jobbet snabbt återgå till arbete. Kvar blir de utsatta grupperna på arbetsmarknaden, där utrikes födda med låg utbildningsnivå utgör en stor del. Flera tunga instanser, som , och har påpekat att trösklarna in på svensk arbetsmarknad är för höga. Detta gäller i synnerhet för människor med utsatt ställning på arbetsmarknaden. Det visar sig bland annat genom att har det största sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda i hela EU. Arbetslösheten bland utrikes födda var 2019, medan motsvarande siffra för inrikes födda var . Bland de utrikes födda med endast förgymnasial utbildning uppgick arbetslösheten till . Detta avspeglas också i att etableringstiden på arbetsmarknaden är lång. Sysselsättningsgraden för kvinnor i ligger högt i EU-jämförelse, . Sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor är fortfarande låg, . Därtill skiljer sig snittinkomsten påtagligt åt. Därför behövs särskilda insatser för att kvinnors deltagande och utbildningsnivå i denna grupp ökar. Det skulle behövas tusentals nya jobb med låga eller endast grundläggande utbildningskrav, men tillhör de länder som har lägst andel sådana arbeten i hela EU. För att fler utrikes födda ska få ett jobb att gå till, och fler barn ska få se sina föräldrar gå till jobbet, måste därför risken och kostnaden att anställa minska. Vi ser också ett stort behov av att förlänga arbetslivet. För att klara de demografiska utmaningarna krävs det att fler jobbar fler timmar och år över en livscykel. Lika viktigt är att tidigarelägga inträdet, både för unga som saknar eftergymnasial utbildning och för de som studerar på högskola eller universitet. studenter tar examen i genomsnitt betydligt senare än studenter i andra . Andra som har det tufft på den svenska arbetsmarknaden är äldre och personer med funktionsnedsättning. Långtidsarbetslösa är också en grupp som har en svår situation i att komma i arbete. För dessa människor behövs en rad insatser för att öka deras möjligheter att kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden. Regeringen misslyckas med arbetslösheten Den tidigare rödgröna regeringens mål var att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet . Regeringen valde att lämna det målet men faktum kvarstår att regeringen misslyckades med målet att få ner arbetslösheten trots att man tidigare var i en lång högkonjunktur. Den svenska arbetsmarknaden var således i ett dåligt skick redan innan coronakrisen. låg på en tiondeplats i EU:s arbetslöshetsstatistik. 2018 låg på artonde plats. ligger på en tjugofjärde plats, enligt . Det innebär att ligger fjärde sämst från botten vilket sett till årsbasis är den sämsta placeringen som haft sedan medlemskapets första , enligt . Regeringen har alltså fört ner på allt sämre placeringar jämfört med övriga länder i EU trots att den goda konjunkturen borde gett utrymme för strukturellt riktiga reformer för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Men under den föregående mandatperioden lade regeringen istället budget efter budget med ett stort antal direkt jobbfientliga reformer, inte minst på skattesidan. Skattehöjningar användes närmast som ett universalverktyg för att komma tillrätta med varje problem i samhället. Det offentliga åtagandet ökade därmed kraftigt. Det finns två stora problem med detta. Det första är att människors frihet minskar och möjligheten att själv välja hur man vill använda sina pengar försämras. Det andra är att kraftiga skattehöjningar på jobb och företagande får en negativ effekt på arbetskraftsdeltagandet och jobbskapande. Och med färre som arbetar blir det ännu svårare att upprätthålla välfärden. En arbetsmarknad där alla får plats väg är en annan. I vårt får fler chansen till en arbetsgemenskap och vårt mål är att alla ska kunna jobba av sin förmåga. Men för att det ska bli möjligt krävs omfattande reformer för att vända utvecklingen och skapa en arbetsmarknad där alla får plats. behöver avbyråkratisera arbetsmarknaden, sänka marginaleffekter, öka matchningen och stimulera fram fler jobb som inte kräver höga kvalifikationer. Vägen till arbete ska inte bli smalare, den ska bli bredare. Därför behövs det ytterligare insatser för att bredda vägen till arbete. Det behövs ytterligare – och annorlunda utformat – stöd och sänkta trösklar till arbetsmarknaden. Tillbaka till jobbet – reform för fler i arbete skrev ca 384 000 personer in sig som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. En stor del av dessa var visstidsanställda som fick avsluta sitt jobb inom exempelvis hotell- och restaurangbranschen och konsulter i andra branscher. har industrisektorn och andra mer exportorienterade sektorer kommit att stå för en större andel av varslen och uppsägningarna. Situationen på arbetsmarknaden kommer att vara tuff, som den svenska ekonomin förväntas börja växa igen från låga nivåer. För företagen handlar det därför om att våga börja anställa igen, efter av stor osäkerhet. Det finns starka skäl för att försöka underlätta återväxten av nya jobb; dels skapas en grogrund för en positiv tillväxtspiral där anställningar föder ekonomisk aktivitet och fler anställningar, dels ökar risken för långtidsarbetslöshet redan efter 3–4 månader utanför arbetsmarknaden, enligt Arbetsförmedlingen. Detta innebär att arbetslösheten riskerar att bita sig fast på högre nivåer än innan krisen om människor går länge i arbetslöshet och därmed successivt hamnar allt längre från arbetsmarknaden. I detta oroväckande läge befinner sig många som blivit arbetslösa . Kan företagen tidigarelägga anställningsplanerna är mycket vunnet. Därför behövs en politik som stöttar den breda ekonomin genom att göra det billigare – och därmed enklare – att anställa en till. Men regeringen har inte presenterat några svar på detta. Det närmaste regeringen har kommit ett svar är de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga mellan 19–. Det är närmast uttjatat hur ineffektiv reformen varit tidigare i att skapa fler jobb, även fast vissa sentida studier visat mer långsiktigt positiva effekter. Men reformen som presenterats är tillfällig – och kommer dessutom implementeras först . Regeringen och januaripartierna sänder alltså signalen att ungdomsarbetslösheten är ett stort problem, men inte så stor att unga inte kan fortsätta som arbetslösa i över till. Risken är uppenbar att arbetsgivare istället skjuter upp anställningsplanerna, vilket är totalt bakvänt om man inte vill riskera långvariga negativa effekter för de arbetslösa. Reformen har dessutom problemet att den till stor del kommer att gå till unga som redan har ett jobb och för de som vill anställa en ung är subventionen relativt liten. Förslaget missar dock det större problemet; den breda arbetslösheten är ett väsentligt större bekymmer än den som unga utgör. Medan arbetslösheten i hela befolkningen förväntas stiga över nutida rekord, långt över nivåerna för finanskrisen, visar prognosen för ungdomsarbetslösheten på en tillbakagång till 2013–nivåer, enligt Arbetsförmedlingen. Medan en stor del av de unga arbetslösa studerar och har det som försörjning, är det inte lika lätt för en medelålders person att anpassa livet som arbetslös. Därför är det helt avgörande att insatser riktas till alla de som blivit av med jobbet under coronakrisen. Här brister regeringen, och Liberalernas budget. kommer därför säga nej till sänkta arbetsgivaravgifter för unga. Istället föreslår vi att arbetsgivaravgifterna slopas helt för alla arbetsgivare som anställer någon som är arbetslös och som varit så . På så vis når vi hela den grupp som blivit arbetslösa under coronakrisen, men som står relativt nära arbetsmarknaden. Stödet ska gälla retroaktivt från och ges . Stödet gäller för fem nyanställda medarbetare eller motsvarande av nuvarande antal medarbetare. För att erhålla stöd måste personalstyrkan netto öka med minst samma antal som de medarbetare som man erhåller stöd för. Förslaget beräknas leda till 86 000 fler i arbete och kosta . Förslaget innebär ett intäktsbortfall, och regleras ej i UO14. Sänkt arbetsgivargift för att bryta korttidspermitteringar Det finns även behov av att påskynda återgången från korttidspermitteringar. Stödet har i den djupaste krisen varit oerhört viktigt för näringslivet. Men stödet riskerar att passivisera, dämpa produktiviteten och långvarigt ge negativa effekter på ekonomins omställning och tillväxt. Det är därför viktigt att företag så snabbt som möjligt avbryter korttidspermitteringarna och återgår till normala anställningar. Staten bör därför ta bort arbetsgivaravgifterna för de företag som helt avbryter pågående korttidspermittering och återinsätter anställda i tidigare arbete under resterande del av 2020. För en anställd med i månadslön handlar det om ett stöd som uppgår till . bedömer att det medför en lägre kostnad än den genomsnittliga kostnaden staten har för permitterade och att det är förenligt med det tillfälliga ramverk som antagit för statsstödsregler under coronakrisen. Skattelättnader för fler i arbete Arbetslösheten har varit relativt hög trots mycket god konjunktur. Detta har särskilt gällt långtidsarbetslösheten som stigit . Till följd av coronakrisen förväntas arbetslösheten överstiga och antalet långtidsarbetslösa var närmare 165 000 personer, vilket är fler än samma månad . De grupper som drabbats hårdast är de som har en redan svag förankring på arbetsmarknaden: alltså personer som saknar gymnasieutbildning, personer födda utanför och personer med funktionsnedsättning. Att på olika sätt stötta dem som står långt ifrån arbetsmarknaden i deras strävan att få ett arbete och en egen försörjning är mycket viktigt. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Genom att rikta förstärkningar av jobbskatteavdraget till grupper är drivkrafterna till och lönsamheten att arbeta särskilt behöver förstärkas kan stora förbättringar uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Att kombinera sänkta arbetsgivaravgifter för äldre över 65 med ett fördubblat jobbskatteavdrag för samma grupp har varit mycket effektivt för att öka såväl arbetsutbud som efterfrågan på äldre arbetskraft och därmed sysselsättningen. Effekten blir dock sannolikt avtagande med stigande ålder, varför skattesänkningen behöver förstärkas i ytterligare ett steg.