ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022850 · 2020-10-06 00:00:00 — Möjlighet att fritt välja vård i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över patienters möjligheter att själva få välja vård i och tillkännager detta för regeringen. Rapporten från norr togs fram av en expertgrupp utsedd av , och dåvarande statsministrar. Gruppens arbete leddes av dåvarande landshövding . Rapporten omfattar bland annat intressanta förslag om framtidens hälso- och sjukvård i norra delarna av . För att det ska vara attraktivt och upplevas som säkert att bo, leva och verka i dessa regioner i är tillgång till god medicinsk vård en viktig och i vissa fall avgörande faktor. I områden som är glest befolkade och där avstånden är långa är det därför viktigt att med ny teknik utveckla hälso- och sjukvård på distans. Det behövs både som ett medel och som ett redskap för att människor i glesbygd och på landsbygden ska kunna känna sig trygga så att det går att bo och verka i hela . Det senaste årets problematik med bristande tillgång till barnbördshus i är ett exempel på hur stora avstånd uppställer problem som måste lösas för invånarnas skull. I rapporten föreslås bland annat nya lösningar baserade på telemedicin och e-hälsa, en arbetsfördelning mellan centralsjukhusen i norr och frihet för patienter att välja närmaste sjukhus, oavsett eventuella nationsgränser. Det är ett intressant komplement till lagen om valfrihet och patientlagen. Regeringen bör därför stärka det nordiska samarbetet och öka tillgängligheten för patienter genom att stärka patienternas möjlighet att fritt välja vård i , oavsett Därtill bör regeringen agera för att stimulera och förstärka det nordiska samarbetet kring vården.
mot · H8022851 · 2020-10-06 00:00:00 — Översyn av vägnätet i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en översyn av vägnätet för att utjämna skillnaderna i landet och förbättra vägnätet för en bättre miljö och tillkännager detta för regeringen. Det finns ett starkt samband mellan vägsträckors ytojämnhet och försämrad trafiksäkerhet. Ett ojämnt underlag innebär sämre kontakt mellan väg och däck, vilket resulterar i ett försämrat grepp. Risken för en singelolycka ökar kraftigt på ojämna vägar och det finns statistiskt säkerhetsställda samband som visar att olyckskvoten ökar i takt med ökande ytojämnhet. Effekten på trafiksäkerheten blir som mest allvarlig i kombination med halt väglag, och utöver trafiksäkerhetsaspekterna leder en ojämn vägyta till ökat buller, minskad komfort, förslitningar på fordon, sämre avrinning samt försämrad vinterväghållning. Studier visar också att jämna och kontinuerligt underhållna vägar minskar utsläppen av växthusgaser över en livscykel. Undersökningen visar att kvaliteten är förhållandevis hög på Europa- och riksvägar. synliggörs återigen en betydande skillnad i vägkvalitet mellan norr och söder med påtagligt sämre vägar i skogs- och glesbygdslänen. De tre nordligaste länen, , och , har sämsta vägar.
mot · H8022852 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera besöken i primärvården och tillkännager detta för regeringen. Antalet besök på vårdcentraler och sjukhus går att minska om fler blir delaktiga i vård och omsorg kring patienten. Ett ytterligare ansvarsfullt sätt att effektivisera ansträngd hälso- och sjukvård är att använda landets alla apotekare och farmaceuter, vid bl.a. apotek som blivit så många fler sedan alliansregeringens framgångsrika apoteksreform. I många andra länder används farmaceuter för att avlasta vård och omsorg och, inte minst, för att främja bättre läkemedelsanvändning. Apotekens egenvårdssortiment och rådgivning har utvecklats fort och bidrar till avlastning för förebyggande hälsa, folkhälsa, vård och omsorg. Det är dock hög tid att med hjälp av apotekens farmaceuter öppna upp nya möjligheter för ytterligare stärkt egenvård. kan en patient få tillgång till läkemedel genom receptbelagd medicin som förskrivs av läkare och receptfria mediciner som patienter kan köpa själva. Ett särskilt sortiment av receptfria läkemedel som endast får säljas i kombination med rådgivning från apotekens personal skulle ge enskilda människor större möjligheter att vårda sig själva – som resurser kan frigöras i vård och omsorg. Apoteken spelar en viktig roll i hälso- och sjukvårdskedjan men samhällsuppdraget kan utvecklas ytterligare. ligger långt efter omvärlden i att bättre integrera apoteken i vårdkedjan. Enligt visar en internationell rapport att farmaceutiska tjänster på apotek har börjat etableras i hela världen. bör hänga med i utvecklingen och lära av exempel från andra länder. Det vore därför lämpligt att pröva receptfria mediciner som farmaceuter kan expediera på apotek, efter rådgivning. Dessa mediciner skulle avse enklare åkommor, och givetvis skulle de förvaras bakom disk och inte placeras ute i butikens hyllor. Läkemedel är inte vilken vara som helst och ska ges med restriktivitet. Det är nu av stor vikt att regeringen skyndsamt vidtar åtgärder för att effektivisera en ansträngd hälso- och sjukvård genom att utveckla egenvården med nya receptfria läkemedel. Använder vi den kompetens som finns på apotek bättre kan skattemedel användas än mer effektivt, säkerheten värnas och lidande hos patienter begränsas.
mot · H8022853 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta upp konkreta mål för att regelkrånglet ska minska betydligt och tillkännager detta för regeringen. Om det går bra för näringslivet så skapar det resurser som kan användas till välfärden och till att förbättra samhällets kärnuppgifter. Fyra av fem jobb skapas i små och medelstora företag i . De skatteintäkter som kommunerna får in från småföretagare och deras anställda är helt avgörande för att kunna finansiera den offentliga välfärden och den kommunala servicen. Företagarnas nya rapport 2019 visar att småföretagen står för den största andelen av skatteintäkterna i 208 av 290 kommuner. Ett av de största hindren för ett konkurrenskraftigt företagsklimat i just nu är den kraftigt ökade regelbördan och ineffektiviteten i de regelverk som omgärdar företagandet i . Här har regeringen misslyckats totalt, konstaterade 22 näringslivsorganisationer på DI debatt . I har regelbördan för företag ökat explosionsartat . mätningar visar att företagens administrativa kostnader ökar i genomsnitt med 2013. () konstaterade , via landets företagare och enkätundersökningen, att det har varit fyra förlorade år för det statliga regelförbättringsarbetet i . Kostnaderna för företagen till följd av regler har ökat, och företagen upplever ett ökat krångel. av företagen har inget eller litet förtroende för regeringens arbete, visar en undersökning från NNR. Det är naturligtvis bekymmersamt. Kostnaderna för ökat regelkrångel i uppskattas till i genomsnitt 2013 i , vilket försämrar näringslivets konkurrenskraft i motsvarande grad.
mot · H8022854 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om överskottet från vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraften spelar en avgörande roll för hela elförsörjning. Norr om finns stora naturtillgångar som kommer hela till del. Det vore önskvärt att en större del av dessa naturtillgångar och resurser kunde stanna i . I får vattenkraftskommunerna intäkter från fastighetsskatt, naturresursskatt, koncessionsavgifter och koncessionskraft. En rapport från Energi visar att de kommuner som får störst intäkter från vattenkraften också har störst fria intäkter, det vill säga skatteintäkter och bidrag från kommunala utjämningssystemet, exklusive intäkter från vattenkraft, från skatt och bidrag från kommunala utjämningssystemet. Maxgränsen och minimigränsen för fastighetsskatten på kraftverken har utretts och ändrats . Anledningen till förändringarna var att de gamla reglerna hade negativa effekter på investeringsincitamenten. Enligt ett norskt utskottsbetänkande innebär inte intäkterna från vattenkraften netto så stora extra resurser för varje kommun om man tar hänsyn till det kommunala utjämningssystemet. Staten skulle kunna bidra till att utveckla norra genom att som ägare till placera huvudkontoret utanför . Ledningen för statliga borde göra detta på kommersiella grunder utan politisk styrning. Det finns stora möjligheter att rekrytera lojala och kompetenta medarbetare utanför , och det är ett viktigt skäl till att placera verksamheter där. Det förekommer omfattande trafikstörningar och boendepriserna för medarbetarna är väsentligt lägre utanför . Där finns mycket goda kommunikationer med omvärlden och tidsskillnaden från södra delarna av till jämfört med att åka från , , eller med flyg eller från med tåg är marginell. Som ägare av borde staten överväga att låta bolaget ha sitt huvudkontor nära sina produktionsenheter. Vidare borde delar av vinsterna från vattenkraften kunna användas till att bidra till att hela ges förutsättningar att utvecklas. Detta kan ske genom att ges ett kommersiellt uppdrag att exempelvis samverka med universitet och högskolor i med syfte att utveckla nya energikällor. Man kan även tänka sig att en viss ekonomisk del av varje producerad kilowatt får stanna i respektive län och gå till insatser för att utveckla entreprenörskap i skolan och infrastrukturen i den egna regionen. , inte minst när det kommunala skatteutjämningssystemet diskuteras och debatteras, kan man utifrån ett Stockholmsperspektiv påstå att är tärande i förhållande till . Utan naturtillgångarna i norr skulle vara betydligt fattigare. En av anledningarna är att produktionsanläggningarna finns i medan huvudkontorsfunktioner och staber med de högre tjänstemännen finns i och . Regeringen bör överväga att låta statliga företags huvudkontor och verksledningar lokaliseras utanför och en del av vattenkraftens resurser stanna i där de produceras för att bidra till att utveckla hela .
mot · H8022855 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om statlig osund konkurrens och tillkännager detta för regeringen. Privata företag och de skatteintäkter som de genererar utgör grunden för den svenska välfärden. Skatteintäkterna finansierar den offentliga service som vi alla, även företagen, efterfrågar i form av förskolor, sjukvård och skolor för deras medarbetare. Ett väl fungerande samhälle hittar balansen mellan företagen och det offentligas ansvar. För att företagen ska utvecklas väl och därmed kunna bidra med sina skatteintäkter är det viktigt att det inte finns marknadsstörningar. Något som riksdag och regering kan påverka är de statliga verksamheter som konkurrerar med privata företag. Det kan exempelvis handla om verksamheter inom finanssektorn. Ett konkret exempel på osund statlig konkurrens är de offentligt finansierade veterinärkliniker som driver och som också åtar sig uppdrag på den privata marknaden. Det skapar en osund konkurrens då investeringar täcks via den offentliga finansieringen som privata företag måste finansiera själva. I slogs ett välskött privat företag ut när statliga etablerade en ny veterinärklinik. Man annonserade i lokala medier efter kunder, trots att det inte kan ligga inom ramen för uppdraget att finnas till för lantbrukare. Staten bör därför renodla sin roll i att vara myndighetsutövare och endast utöva tillsyn över verksamheter i stället för att ägna sig åt marknadsstörande kommersiella aktiviteter. Mot bakgrund av ovanstående vore det önskvärt med en översyn av möjligheten att regeringens avyttrande av verksamheter som konkurrerar med privata företag kan fortsätta, liksom en översyn av regeringens uppdrag till att inte konkurrera med privata veterinärkliniker.
mot · H8022856 · 2020-10-06 00:00:00 — Redovisning av arbetsgivaravgiften på slutliga skattebeskedet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att redovisa arbetsgivaravgiften på det årliga slutskattebeskedet i samband med en bred skatteöversyn och tillkännager detta för regeringen. För att skattesystemet ska uppfattas som legitimt måste det vara tydligt vilka skatter och avgifter som medborgarna betalar. Ytterst är detta en fråga om demokrati. Våra gemensamma resurser är en gemensam fråga som alla måste kunna ha en åsikt om. Då krävs att kunskapen om desamma är lättillgänglig, men så är det . Som ansvarig myndighet har en viktig uppgift i att vara transparent och tydlig gentemot allmänheten. skickas ett slutgiltigt skattebesked ut baserat på föregående inkomstår. Här finns en mängd uppgifter om vilka skatter som betalats . Inkomstskatt, skatt, statlig skatt, begravningsavgift och public service-avgift är några av dem. Dock lyser en form av skatter med sin frånvaro, nämligen arbetsgivaravgiften. Trots namnet är arbetsgivaravgiften att betrakta som en skatt. Alla betalar denna skatt på lönen och den administreras av . En del går till våra sociala försäkringssystem, medan den del som kallas allmänna löneavgiften går direkt in i statskassan. Både arbetsgivarna och de anställda avstår alltså på så sätt en viss summa som ska gå till det offentliga. Däremot är kunskapen om detta låg, då de anställda inte alltid ser pengarna, eftersom många arbetsgivare inte redovisar dem på lönespecifikationer. För att öka kunskapen borde redovisa hur mycket varje svensk person betalat i arbetsgivaravgift . Det borde framgå tydligt på slutskattebeskedet, då detta är en väsentlig del av människors inkomst. tillkännager för regeringen att arbeta med ovanstående fråga i samband med en översyn av skattesystemet.
mot · H8022857 · 2020-10-06 00:00:00 — Heltäckande skatteredovisning från statliga arbetsgivare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att , regeringen och statliga myndigheter inför lönebesked som visar hela skatten, inklusive arbetsgivaravgifter, och detta tillkännager för regeringen. God kunskap om vilka skatter vi betalar och hur mycket är viktigt i ett demokratiskt samhälle. Ett område där det gång på gång visar sig att kunskapen skulle kunna bli högre är kunskapen hos medborgare om de skatter som betalas av arbetsgivare och som inte alltid syns på lönebeskeden. En del företag väljer att visa hela lönen inklusive arbetsgivaravgifter, men inte alla. Riksdag, regering och statliga myndigheter borde vara föregångare på detta område och visa hela lönen inklusive arbetsgivaravgifter på lönebeskeden.
mot · H8022858 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att modernisera, förenkla och förbättra reglerna avseende den frivilliga skattskyldigheten för verksamhetslokaler (hyresmomsen) och tillkännager detta för regeringen. Det finns ett akut behov av att modernisera, förenkla och förbättra reglerna avseende den frivilliga skattskyldigheten för verksamhetslokaler (hyresmomsen). Reglerna utestänger föreningar, vård/skola/omsorg i privat regi från lokaler som många lokaler står tomma. Ett allt mer digitaliserat, globaliserat och konkurrensutsatt näringsliv har lett till förändringar i behov, utformning samt hållbart nyttjande av lokaler. Under pandemin har bristerna i reglerna blivit än mer synliga när lokaler och hotellrum tillfälligt används för fältsjukhus och evakueringsboende. Dagens hyresmoms är inte anpassad för dessa behov och motverkar samhällsutvecklingen. Uthyrning av fastighet är enligt huvudregeln undantaget från moms men det finns en möjlighet till frivillig skattskyldighet. Denna möjlighet medför att moms debiteras på hyran och är för många fastighetsägare en nödvändighet för att kunna göra momsavdrag på kostnader för byggnation, investeringar och drift. En realitet är att många fastighetsägare avstår från uthyrningar som inte kan omfattas av den frivilliga hyresmomsen. Dagens regler är dessutom mycket komplicerade vilket leder till hög regelbörda hos företagen och kostsamma processer hos och domstolar. Reglerna kan enkelt förenklas genom att utöka möjligheterna till frivillig hyresmoms genom att ta bort dagens föråldrade krav. Detta kan genomföras utan kostnad för stadsbudgeten då förändringen innebär en breddning av momsbasen. tillkännager för regeringen att arbeta in förändringarna i en bred skatteöversyn.
mot · H8022859 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om privata sjukförsäkringar och tillkännager detta för regeringen. Ohälsa på arbetsplatser är ett problem i samhället i stort. Det är främst offentliga arbetsgivare som orsakar de största ohälsotalen och därmed belastar den offentliga sjukvården och den offentliga sjukförsäkringen. Små privata företag har oftast mycket låga ohälsotal men är trots det med och finansierar de offentliga arbetsgivarnas ohälsa. För ett litet företag så behöver det inte nödvändigtvis vara kostnaden för sjukfrånvaron som är det största problemet, utan snarare att en nyckelmedarbetare är borta. Vi kan läsa i media om de långa köerna till den offentliga vården, och för en arbetsgivare är det viktigt att medarbetarna får god tillgång till vården snabbt. Därför är det också många arbetsgivare som har en sjukförsäkring för sina medarbetare. Egentligen betyder det att företagen betalar sjukförsäkringen två gånger – först via de offentligt finansierade och obligatoriska systemen, och sedan via en privat försäkringslösning. För de offentliga och privata arbetsgivare som erbjuder en privat sjukförsäkring, som därmed avlastar den offentliga vården, borde det kunna finnas möjlighet till avdrag för motsvarande kostnad för den privata sjukförsäkringen. Ju fler arbetsgivare som tecknar privata sjukförsäkringar, desto bättre tillgång blir det till sjukvården i stort för alla. När en medarbetare väljer att gå till en privat läkare i stället för en offentlig så minskar köerna för alla, så systemet med privata sjukförsäkringar borde uppmuntras av regering och riksdag. Regeringen borde utreda hur man kan uppmuntra fler arbetsgivare att teckna privata sjukförsäkringar för sina medarbetare. Detta bör regeringen ges till känna.
mot · H8022860 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reseavdraget ska utvecklas och tillkännager detta för regeringen. För att arbetsmarknaden och människors privatliv ska fungera krävs bra möjligheter till resor. Att många kan pendla till jobbet skapar livschanser och ett större utbud av både arbetskraft och arbetstillfällen i och hela . Detta är i grunden ett resultat av att vi inte längre måste arbeta på samma plats där vi bor, vilket är en viktig del av ett modernt samhälle. I takt med den tekniska utvecklingen har vi kunnat pendla allt längre sträckor och därmed ökat tillväxten och välfärden. Mot bakgrund av detta blir det också viktigt att skatter och regelverk underlättar för resande. Därför har det funnits olika system med reseavdrag i . Detta är i grunden en skattereduktion för resor till och från arbetet, samt för tjänsteresor. Många hushåll skulle inte få ekonomin att gå ihop utan reseavdraget. Hela 2,7 miljoner svenskar tar bilen till jobbet . En tydlig majoritet, närmare bestämt , är beroende av bilen för att få vardagen att fungera. står bilen för av de arbetsrelaterade resorna. Bilen är en väsentlig del av den svenska arbetslinjen. I ljuset av detta blir slutbetänkandet från reseavdragskommittén, som överlämnades till regeringen, mycket olyckligt (Skattelättnad för arbetsresor, SOU 2019:36). I korta drag vill man avskaffa reseavdraget och istället införa en avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för längre arbetsresor. Detta betyder att mellan 250 000 och 300 000 personer i kommer att fråntas rätten till reseavdrag som en följd av förslaget om att man måste ha till arbetet enkel väg. Detta riskerar att göra det mindre lönsamt att jobba för många, när kostnaden för att resa till och från jobbet ökar med . Allra hårdast kan konsekvenserna bli för de som bor i glesbygd och inte minst för personer med sjukdom eller funktionsvariation, enligt myndigheten . Bor man utanför i går det två bussavgångar per dag vilket innebär att lokaltrafik inte är ett alternativ. Istället för att försvåra resandet. är avdraget för bil per mil. Detta har inte justerats på över . Summan motsvarar inte vad det kostar att köra en modern miljövänlig bil när värdeminskning, försäkringar och bränslekostnader ska räknas in. ställer sig bakom motionen om att reseavdraget borde utvecklas istället för att avvecklas i enlighet med motionen och tillkännager detta för regeringen.
mot · H8022862 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga Systembolagets monopol och tillkännager detta för regeringen. Att vi enbart har en aktör i som tillåts sälja starkare alkoholhaltiga drycker är en ordning som gör tämligen unikt i västvärlden. En aktör som dessutom ägs av staten. Monopolet innebär att en stor och viktig marknad som skulle kunna innebära mycket gott för i form av många arbetstillfällen och tillväxt knappt existerar i vårt land. Att stävja myndiga medborgares alkoholkonsumtion genom ett marknadsmonopol som har till syfte att begränsa människors fria val och beslut hör inte hemma i ett modernt samhälle. Att avskaffa Systembolagets monopol skulle dessutom gynna den nya småskaliga tillverkningen av öl och vin i när tillgänglighet och distribution förbättras, så att man bland annat kan inhandla produkterna vid tillverkningsplatsen. Det svenska alkoholmonopolet är en obsolet kvarleva från en gången tid som inte hör hemma i en modern och fri marknadsekonomi. Det är tid att överväga att upphäva Systembolagets monopol och tillåta fler aktörer än en att sälja alkoholhaltiga drycker i butik.
mot · H8022863 · 2020-10-06 00:00:00 — Förbjud regioner att ge planerad sjukvård till den som befinner sig illegalt i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en lagstiftning som förbjuder kommuner och regioner att utbetala försörjningsstöd till personer som befinner sig illegalt i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud för regioner att ge planerad sjukvård och tillkännager detta för regeringen. Av 21 regioner har fem regioner (, , , och ) valt att ge utökad vård till vuxna asylsökande och personer utan tillstånd att vistas i landet, enligt . Omfattningen av vilken vård som erbjuds är i princip densamma, det vill säga att vård ges i enlighet med vad som gäller för folkbokförda i regionen, men den skiljer sig något avseende till exempel åldersgränser och om utökad tillgång till tandvård ges eller inte. Kostnaden för den planerade vården för personer som befinner sig illegalt i är oklar. redovisar SKR uppgifter om kostnader för personer som vistas i landet utan tillstånd och som söker vård i Region , och . SKR framhåller att det finns stora brister i statistiken och att uppgifterna därför ska tolkas med stor försiktighet. I rapporten extrapolerar SKR dessa till hela landet och får då fram att kostnaden var och , sålunda en ökning jämfört . Regionerna erhåller statsbidrag för vårdkostnaderna för denna grupp. Statsbidraget ingår i det generella statsbidraget till kommuner och regioner. Bidraget om totalt fördelas utifrån hur många bosatta det finns inom regionernas upptagningsområden och inte utifrån antal besök. I Region får asylsökande och personer utan tillstånd att vistas i landet som fyllt hälso- och sjukvård, tandvård samt habilitering och hjälpmedel på samma villkor som för personer som är folkbokförda i . Detsamma gäller för Region och för Region (i är tandvård gratis till och med det år patienten fyller ). I Region har asylsökande och personer som vistas i landet utan tillstånd som fyllt rätt till fullständig vård på samma villkor som svenska medborgare. Personer har i rätt till avgiftsfri vård på samma villkor som folkbokförda barn. Personer som fyllt har rätt till tandvård som inte kan anstå (det vill säga i enlighet med lagstiftningen). I Region ges utöver vad lagen stipulerar tillgång till planerad vård (inklusive tandvård) för de aktuella grupperna. Barn som inte fyllt har rätt till avgiftsfri vård på samma villkor som alla andra barn som är folkbokförda i . Det kan anses stötande att regioner överprövar den svenska migrationspolitiken genom att man ger personer som befinner sig illegalt i planerad vård. Vård som inte kan anstå är självklart att man måste ge, men planerad vård och planerad tandvård är att överpröva den svenska migrationspolitiken. Även kommuner som ger försörjningsstöd till personer som befinner sig illegalt i överprövar den svenska migrationspolitiken.