mot · H7023524 · 2020-03-27 00:00:00 — Kurderna har länge haft en varierande men betydande grad av självstyre inom . I dagens instabila situation har kurderna uppvisat förmåga att försvara de områden som de anser tillhör dem. Kurderna har, jämfört med andra minoriteter i området, visat stor vilja till demokratisk utveckling. Kurderna har även visat ett engagemang för MR då de gett skydd åt andra minoriteter som drabbats av IS framfart. stöder utökad autonomi och självständighet för såväl kurder som kristna. anser att regeringen bör verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och samt visa sitt tydliga stöd för utsatta minoriteter i området. Vidare bör regeringen verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena, och vi välkomnar att så i viss mån skett även om skalan är otillräcklig. Eftersom behoven är närmast gränslösa är det också viktigt att pengarna används så effektivt som möjligt. Del 4 Ekonomiska och finansiella frågor Makrofinansiellt stöd till länder utanför EU förhåller sig kritiskt till EU:s makrofinansiella stöd till länder som inte är medlemmar i unionen, i synnerhet vad gäller länder som tydligt har visat sig vara inkapabla att hantera sina egna statliga finanser. anser därmed att kommande planerade utbetalningar till utomstående länder ska dras in och återföras till medlemsländerna. Utöver detta vill vi framhäva vikten av att låta medlemsländerna enskilt bestämma om de är beredda att erbjuda lån och stöd till krisande ekonomier. Nationell suveränitet i skattepolitiken grundläggande inställning är att skattepolitik är en nationell angelägenhet. De högt tilltagna EU-avgifterna – ett stort problem för en nettobidragsgivare som – är problematiska, men lösningen är inte att ge EU rätten att direktbeskatta medlemmarnas ekonomier. Även skatter som initialt kan uppfattas som låga och väl fördelade över unionen kan utvecklas till något helt annat som enskilda medlemsländer förlorar kontrollen över. Denna beskattning skulle dessutom läggas ovanpå nationell beskattning och EU-avgifter. vill alltså höja ett varningens finger och hålla ett vakande öga på de nu pågående förändringsprocesserna inom EU. I samband med implementering av förordningar, direktiv och andra regelverk som EU återkommande lägger förslag om, finns en risk att man indirekt skapar överstatliga strukturer som i förlängningen innebär att beskattningsrätten successivt flyttas över till EU-nivå. kan man se hur EU har instiftat skattedirektiv på flertalet områden. Dessa innebär begränsningar för möjligheter att fritt kunna utforma en egen skattepolitik anpassad efter svenska förhållanden. Denna process bör alltså hållas tillbaka och alternativet är att EU drar åt svångremmen på utgiftssidan. Det är positivt att europeiska regelverk gällande bolagsskatt i huvudsak riktar in sig på de större bolagskoncernerna och att regelverken ska vara av frivillig karaktär för mindre bolag. I de fall där syftet med åtgärder på bolagsskatteområdet implementeras med som grund för att minska skatteundandragande är detta en god sak. Därmed inte sagt att EU bör konstruera egna bolagsskattesystem än de globala ramverken. Beskattning av den digitala ekonomin har förslag lagts fram om att införa särskilda skatter på digitala verksamheter. Skatt på digitala tjänster är redan verklighet i , vilket sannolikt hänger ihop med den franska presidentens ambitioner att bygga ett federalt EU med nya skatteintäkter till unionens budget. är mycket kritiska till den här utvecklingen av två skäl. Dels vill vi inte se att unionen får beskattningsrätt avseende digitala verksamheter, dels menar vi att digitala skatter kommer att leda till att vissa it-företag med verksamhet i både och andra europeiska länder kommer att överväga att förlägga sina verksamheter till andra världsdelar i stället, exempelvis och . Det skulle sannolikt leda till att vi i onödan förlorar skatteintäkter, it-talanger och arbetstillfällen. EU avser att vidareutveckla ett eget för mervärdesbeskattning. finns EU:s mervärdesskattedirektiv i vilket en rad unionsgemensamma principer finns uppställda, exempelvis undantaget om mervärdesskatt och nedsatta procentsatser. Med utgångspunkt från detta direktiv har för avsikt att ta nästa steg och har tagit fram en handlingsplan för mervärdesskatt inom EU, för vilket man presenterat flera alternativ. De två varianterna som står längst ifrån varandra är antingen att införa en federal EU-moms som är lika för alla medlemsländer. Den modell som finns i andra änden innebär motsatt att mervärdesskattedirektivets omfattning ska förenklas och maximal frihet ska råda för medlemsländerna att själva fatta egna beslut om mervärdesskatt. I alternativet med en enhetlig EU-moms får alla medlemsländerna naturligtvis yttra sina åsikter i enskilda frågor, men vi räknar med att EU alltid kommer att ha det slutgiltiga avgörandet. Medlemsländerna ansöker frekvent om undantag från mervärdesskattedirektivet, vilket talar för att det sannolikt är mycket svårt att åstadkomma ett enhetligt momssystem som alla medlemsländer är nöjda med. är kritiska till mervärdesskattedirektivets inflytande över svensk moms, eftersom det interfererar med demokratiska nationella processer. Det både försämrar investeringsklimatet och skapar orättvisor. stöder det alternativ som skulle ge och alla andra medlemsländer maximal frihet och självbestämmande gällande mervärdesbeskattning. Vi är också kritiska till de momsbaserade avgifter som går till EU. Den andel av svenska momsintäkter som EU tar från bör upphöra och endast gå till svensk statsbudget. EU bör i stället se över unionens kostnader så att de anpassas nedåt efter de minskade intäkterna. Momsbedrägerier, skatteförfarande och informationsdelning När det gäller mervärdesskatt och de rättsliga aspekterna så ser vi det som positivt med ett mellanstatligt administrativt samarbete, införande av vissa krav för betaltjänstleverantörer samt införandet av ett centralt elektroniskt system för moms (Cesop) för att bättre kunna spåra momsbedrägerier. är därför neutrala och invänder inte mot EU:s arbete gällande mervärdesskattebedrägerier så länge regelverket upprätthåller en mellanstatlig karaktär. När det gäller samarbeten på området skatteförfarande och informationsutbyte i syfte att implementera OECD-program för bekämpande av skattefusk och skatteundandragande har inte sett några allvarliga brister i de lagda förslagen. Vi är lika uppmuntrande till bekämpande av skattebrott oavsett om det sker i , eller i anslutning till någon annan del av världen. Vi ser därför positivt på bl.a. implementeringen av Fiscalisprogrammet, som ökar möjligheterna att utbyta information mellan olika europeiska skattemyndigheter när arbetet gäller att motverka skattebrottslighet samt nya krav på informationsskyldighet för skatterådgivare. Så länge dessa angreppssätt har mellanstatliga former ser vi inga större problem. Däremot säger nej till att inrätta en överstatlig europeisk skattemyndighet. Del 5 Rättsliga och inrikes frågor framförde i den s.k. Tele 2-domen att en generell samt odifferentierad lagring av samtliga trafikuppgifter såväl som lokaliseringsuppgifter om samtliga abonnenter, registrerade användare och elektroniska kommunikationsmedel inte var förenlig med . har därefter inbjudits att genomföra en studie i syfte att se om förutsättningar är för handen avseende en framtida EU-rättsakt på området. Det tål att tilläggas att man i hållit förhandling kring datalagring fem gånger. har tillsammans med en rad andra medlemsstater deltagit i fyra av målen och inför domstolen argumenterat för att utrymmet för datalagring bör kunna utvidgas i förhållande till Tele 2-domen och att nationell säkerhet och försvar är frågor som faller utanför tillämpningsområde. delar uppfattningen att området för datalagring inte bör vara ett område vilket regleras på EU-nivå och menar att Tele 2-domen är ett starkt skäl för att påvisa att den nationella suveräniteten bör bevaras på området för datalagring. Förordning om europeisk gräns- och kustbevakning Gällande den förordning som samt rådet antagit kring den europeiska gräns- och välkomnar vi initiativet att EU tar den yttre gränsen på allvar, men vi är av uppfattningen att förordningen är alldeles för vek. Förordningen innebär en europeisk gräns- och kustbevakning med framför allt ett inrättande av en stående gränskontrollstyrka om 10 000 personer. Gränskontrollstyrkan ska bestå dels av personal anställd direkt av den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, kallad Frontex, dels av lång- och korttidssekunderad personal från medlemsstaterna. Förordningen ger i mångt och mycket utökade befogenheter för den europeiska gräns- och , bl.a. kring ett förstärkt återvändandemandat samt att personal i den stående gränskontrollstyrkan ska kunna verka som gränspoliser i medlemsstaterna med samma befogenheter som den nationella gränspolisen i respektive medlemsstat. är av uppfattningen att det finns utrymme för rejäla framsteg, utveckling och större krafttag på området. En europeisk åklagarmyndighet (Eppo) har de flesta medlemsstaterna inom EU anslutit sig till förordningen om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet (Eppo) inom det straffrättsliga området. är ett av de länder som inte anslutit sig. De medlemsstater som valt att ansluta sig har tillsammans med kommissionen fortsatt arbetet med att kunna starta Eppos verksamhet. Regeringen angav i en EU-deklaration att regeringen är inställd på att ska ansluta sig till Eppo. Därefter tog regeringen beslut om att utreda behovet av samt förslaget om författningsändringar i syfte att få igenom en anslutning från håll till Eppo. har tidigare företagit en subsidiaritetsprövning gällande ett anslutande med resultatet att utskottet anförde att en anslutning inte kunde anses nödvändig. anser att det inte har framkommit skäl nog att ompröva det ställningstagandet, i synnerhet då Säkerhetspolisen har uttryckt att det finns risk att verksamheten för att bekämpa terrorism försvåras. Det är i synnerhet med tanke på de problem redan har att bekämpa och beivra terroristbrottslighet tämligen olämpligt att ansluta sig till Eppo . Med anledning av det ovan anförda bör fortsatt stå utanför den europeiska åklagarmyndigheten . På EU-nivå förs samtal kring brister i systemet med ömsesidigt erkännande som en konsekvens av överbeläggning samt undermåliga förhållanden vid frihetsberövanden. EU har härvid berört frågan om alternativ till frihetsberövanden. Att det ska åligga EU att fatta beslut inom det straffrättsliga området är emot. är för samarbete på området men vill framhålla vikten av den nationella suveräniteten och är därför av uppfattningen att EU inte bör besluta kring hur respektive land ska sköta sina straffrättsliga angelägenheter. Asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet för personer noterar att arbetet för att reformera det europeiska asylsystemet fortfarande inte fungerar. Det är tydligt att medlemsstaterna har nått vägs ände och behöver ändra riktning för att få till en mer rimlig ordning för asylmigrationen i . uppfattning är att människor i behov av skydd ska få det, men att sekundärförflyttningar, s.k. asylshopping, inte får accepteras. Det enda sättet att bekämpa detta är att återinföra principen om första säkra land, så att asylsökande endast kan få sin ansökan prövad i närliggande länder. Regeringen bör därför framgent arbeta för att omvandlas och att förstalandsprincipen åter blir gällande. Asylmigrationen till EU innebär att alla medlemsstater brottas med problemet att verkställa utvisningar av tredjelandsmedborgare till samma ovilliga tredjeländer. Det är uppenbart att det finns goda möjligheter att samverka i detta arbete, dels i logistiken, dels för att få till stånd återvändandeavtal med tredjeländer som vägrar ta sitt ansvar. EU kan tillsammans utöva en mycket stor ekonomisk och politisk påverkan på enskilda stater, exempelvis genom indragna bistånd eller skärpta viseringsregler. Regeringen bör därför arbeta inom EU för att förbättra samarbetet och få till stånd återvändandeavtal med tredjeländer. En grundbult bakom den fria rörligheten och öppenheten inom EU är att de gemensamma yttre gränserna är välbevakade och skyddade från intrång. Medlemsländerna måste kunna lita på att inte missbrukas. Krisen 2015 är ännu kännbar på många håll, och händelserna vid grekiska gränsen visar på hur angelägen frågan är. EU måste få till stånd ett bättre skydd av de yttre gränserna, oavsett om det handlar om fysiska hinder, elektronisk bevakning eller bemanning. Regeringen bör arbeta för detta. Del 6 Sysselsättnings- och socialpolitik samt hälso- och sjukvård Enligt fördraget ska rådet och kommissionen upprätta en gemensam rapport till om sysselsättningssituationen i unionen och om genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. Medlemsstaterna är ålagda att beakta sysselsättningsriktlinjerna i sin nationella politik, och dessa ligger också till grund för de landsspecifika rekommendationer som rådet antar . Sysselsättningsriktlinjerna speglar principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Både arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, och där befarar vi att den svenska modellen hotas av den överstatliga europeiska programförklaringen som benämns som den sociala pelaren. motsatte sig införandet av den sociala pelaren av detta skäl. Målbilden och syftet bakom den sociala pelaren är gott men det är inget vi anser att EU ska ha makt eller befogenhet över. Införandet av den sociala pelaren har inneburit att maktförflyttningen till blivit ett faktum. Makten över pensioner, föräldraledighet och framför allt lönebildning är på väg att flyttas till . Frågan om minimilöner på EU-nivå är högaktuell. Ett införande av minimilöner på EU-nivå skulle kraftigt underminera partsmodellen där parterna styr över lönebildning och villkor på arbetsmarknaden. Införandet av minimilöner riskerar också att leda till sänkta löner för svenska löntagare. anser att all arbetsmarknads- och socialpolitik faller inom ramen för det nationella ansvarsområdet. Det ska således vara upp till varje enskild medlemsstat att bestämma behovet, utvecklingstakten och den önskvärda målnivån inom dessa områden. Förslag kopplade till den sociala pelaren må ha ett gott syfte men i praktiken leder den till ökad maktförflyttning till och vi befarar att det i förlängningen också kommer att leda till ökade kostnader för medlemsländerna. Arbetsmarknad, arbetsmiljö och jämställdhet Makten över villkoren på svensk arbetsmarknad ska ligga i , hos arbetsmarknadens parter. vill bevara den framgångsrika svenska modellen där fackförbund och arbetsgivare tillsammans kommer överens om arbetsmarknadens villkor. Vi vänder oss emot den lagstiftning som förespråkar då vi anser detta vara en del av det nationella självbestämmandet och en del av den svenska modellen. Detta gäller även jämställdhetspolitik i alla dess former. Vi vänder oss inte emot att jämställdhetsfrågor lyfts inom EU, utan det vi vänder oss emot är att EU aspirerar på att ta över beslutanderätten över t.ex. föräldraförsäkringen. När det gäller jämställdhetsfrågor och bl.a. fördelningen av det familjerelaterade omsorgsarbetet anser att politikens roll bör vara att underlätta tillvaron för såväl kvinnor som män i de livssituationer som de själva valt, oavsett om dessa val följer traditionella könsnormer eller inte. Åtgärder med detta syfte ska dock inte vidtas på EU-nivå. Till skillnad från kommissionen anser vi att det är medlemsstaternas eget ansvar att se till att det finns tillräcklig lagstiftning på plats när det gäller t.ex. föräldraledighet och annat omsorgsarbete. Det gäller också de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för att stödja människor vid omfattande omstruktureringar. anser därmed att det är medlemsstaternas ansvar att uppnå målet med den europeiska globaliseringsfonden. Vi motsätter också lagstiftning på EU-nivå inom arbetsmiljö. Ett tydligt skäl till detta återfinns i carcinogen- och mutagendirektivet. Direktivet öppnar upp för att försämra skyddet för de som arbetar i då man måste anpassa sig efter länder som har betydligt sämre arbetsmiljölagar än . Införandet av gränsvärden och miniminivåer gällande vissa ämnen som är helt förbjudna i öppnar upp för att man kan använda dem igen. Direktivet får således en direkt negativ effekt för och svenska löntagare. För löntagare som arbetar i ska svenska arbetsmiljölagar gälla. Ett effektivare beslutsfattande och de sociala trygghetssystemen Kommissionen vill se ett s.k. effektivare beslutsfattande inom det sociala området. I praktiken innebär det att man övergår från beslut med enhällighet under ett särskilt lagstiftningsförfarande till beslut med kvalificerad majoritet i fråga om åtgärder som rör icke-diskriminering samt social trygghet för arbetstagarna. Syftet sägs vara att bättre kunna stödja moderniseringen av medlemsstaternas sociala trygghetssystem. anser inte det vara motiverat att i första hand över huvud taget ha beslutsfattande inom detta område på EU-nivå, än mindre att ändra formerna för beslutsfattande på det arbetsrättsliga och socialpolitiska området. Vi är positiva till att de sociala trygghetssystemen utvecklas och moderniseras i takt med samhällsutvecklingen i respektive land. Vi är däremot mycket kritiska till att dessa kommer i form av förordningar på EU-nivå. anser i stället att varje enskild medlemsstat fritt bör få utveckla och uppdatera sina egna sociala trygghetssystem enligt sina invånares behov och sitt lands ekonomiska förutsättningar. Som ett led i detta förhållningssätt motsätter vi oss alla direktiv inom området arbetsmarknads- och socialpolitik. Direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och rådets direktiv om balans mellan arbete och privatliv är nu antaget och träder i kraft . Det innebär att medlemsländerna måste införliva bestämmelserna i nationell lagstiftning . anser att direktivet innehåller delar som i grunden är positiva, och vi ställer oss inte negativa till innehållet i direktivet utan till inskränkandet av medlemsländernas nationella självbestämmande. Det är mening att detta direktiv inskränker medlemsstaternas nationella kompetens. Direktivet styr således såväl jämställdhetspolitik och arbetsmarknadspolitik som socialförsäkringspolitik. Det är former som ska vara en fråga för respektive medlemsland och inte en fråga för EU. bör därför fortsatt arbeta med att åter ge bestämmandet i dessa frågor då det är det svenska folket som vet vad som är bäst för , inte EU. För är det självklart att motverka antimikrobiell resistens men vi anser att varje enskild medlemsstat fritt bör få utveckla och uppdatera sina egna sociala trygghetssystem utefter sina invånares behov. vill understryka vikten av att kommissionens förslag gällande att ska granska medicintekniska högriskprodukter omprövas. Den inre marknadens utveckling En stark och konkurrenskraftig inre marknad genom handel med varor och tjänster behövs, och den inre marknaden spelar en stor roll för tillväxt och sysselsättning. Vi anser dock att dess strukturreformer och tillväxtfrämjande åtgärder inte får vara kostnadsdrivande, eftersom det kan ge negativa budgetära konsekvenser på EU-nivå eller nationell nivå. Det europeiska samarbetet bör prioritera att främja konkurrenskraft, kunskap och innovation. En stark och konkurrenskraftig inre marknad genom handel med varor och tjänster är positivt. Grundläggande ska åtgärder resultera i reell tillväxt och konkurrenskraft, och sysselsättningsåtgärder är inte någon form av kostnadsdrivande socioekonomiska projekt. Den inre marknaden har avgörande betydelse för tillväxt och sysselsättning. Betydelsen av en stark europeisk konkurrenskraft kan inte överskattas. De åtgärder som görs måste dock syfta till att konkretisera de mekanismer, delar och områden som faktiskt kraftigt berör konkurrenskraften i . anser att Horisont , ramprogrammet för forskning och innovation, ska ha en begränsad budget för varje uppdrag och att den totala budgeten för Horisont ska minskas. Del 8 Transport, telekom och energi Fonden för ett sammanlänkat har vid upprepade tillfällen kritiserat kommissionens förslag gällande ständigt ökade kostnader för investeringar i den europeiska infrastrukturen. Regeringen har även påpekat att EU-budgeten bör minska. är positiva till överenskommelsen om att TEN-T -korridoren –förlängs genom vidare till i och i , även att korridoren förlängs –genom in till . Korridorerna har stor betydelse för den tunga industrin i norra . Påskyndat förverkligande av det transeuropeiska transportnätet Smart TEN-T noterar att endast omfattas av järnvägslänken mellan och . Denna sträcka bör prioriteras i nationell plan. är största exporthamn och det finns ett stort resandemönster med persontransporter på . Gällande energifrågor och energiunionen är det av vikt att regeringen i framtida förhandlingar utgår från betydelsen av globalt minskat koldioxidläckage och av europeisk konkurrenskraft. Dessutom vill vi se en kostnadsanalys av investeringar i infrastruktur, förnybar energi och subventioner samt fördelning av europeiska fondmedel. Försörjningstryggheten är av största vikt och att det i första hand ligger i nationernas intresse att säkra sin egen elproduktion och diversifiering. Det är orealistiskt att avveckla kärnkraften och vilja avstå från fossila energislag och ersätta detta med förnybara, intermittenta energislag. Del 9 Jordbruk, fiske och livsmedel jordbruk är världsunikt med hög djurvälfärd, låg antibiotikaanvändning och en generellt sett miljövänlig livsmedelsproduktion. förespråkar handel inom den inre marknaden och med övriga världen, men anser att det är en viktig princip att i så hög grad som möjligt behåller egen livsmedelsproduktion. Det är när maten produceras i som vi har som allra bäst insyn i produktionsförhållandena, vad gäller både matens kvalitet och produktionens miljöpåverkan. Vidare, om inte svenska lantbrukare har rimliga villkor för att bedriva sin verksamhet kommer produktionen att flytta till länder med lägre ambitioner, vilket innebär högre miljöbelastning, sämre djurskydd, lägre försörjningsgrad och sämre krisberedskap. Myndighetsutövning och politik ska därför ha som utgångspunkt att gynna de svenska lantbruksföretagens konkurrenskraft och aktiva brukande av mark i och därmed stärka självförsörjningsgrad. Värdet av våra producerade livsmedel som andel av vad vi konsumerar har sjunkit sedan EU-inträdet. strävan är att öka det nationella inflytandet över jordbrukspolitiken och dessutom sänka medlemsavgifterna till EU. För svenskt vidkommande skulle i stället jordbruksstöden i större utsträckning hanteras av svenska staten och på så sätt uppnå både produktions-, landsbygds- och miljömål på ett effektivt sätt. I denna ekvation ska det svenska lantbrukets konkurrenskraft prioriteras högt. Regeringen bör alltså verka för att stärka det nationella inflytandet över jordbrukspolitiken. Innan så har skett är det dock viktigt att på bästa sätt ta till vara de jordbruksstöd som lantbruket kan få del av genom EU för att stärka det svenska jordbruket och på andra sätt anpassa politiken till förmån för svenska producenter. anser därför att jordbruksstöden i högre grad bör gå till aktiva lantbrukare. Dessutom måste den byråkrati som omger förenklas. Regler om takbelopp för gårdsstöd som resulterar i byråkrati bör inte införas. Ännu viktigare är att svenska jordbrukare ska slippa sanktioner för bagatellartade avvikelser från stödreglerna. De medlemsstater som har sämst djurskydd bör skärpa det. Svenska lantbrukare ska också kunna få ersättning för beteskravet och andra djurvälfärdsåtgärder. vill också på andra sätt förbättra konkurrenskraften för svenska lantbrukare, bl.a. genom att sänka arbetsgivaravgiften samt sänka skatten på diesel för jord- och skogsbruk till dansk nivå. står bakom höga miljöambitioner för jordbruket och minskningen av övergödningen.