mot · H7023605 · 2020-04-30 00:00:00 — föreslår därför att uppsagd städpersonal via kommunernas arbetsmarknadsenhet ska kunna bistå med städning inom exempelvis äldreomsorgen, på allmänna platser, i idrottshallar, skolor och förskolor samt på fritidsgårdar m.m. Städning som sker hemma hos äldre eller på äldreboenden sker under ledning av äldreomsorgen och enligt deras rutiner. vill att staten avsätter resurser i form av en pott för kommunerna och regionerna att söka pengar ifrån för detta ändamål. bör avsättas till kommunerna och till regionerna. Statens finansiering genom den avsatta potten bör uppgå till hela kostnaden och endast finansiera sådan städning som inte redan görs för att inte konkurrera ut befintliga företag. Sjukpenningens regelverk bygger på fasta tidsgränser som reglerar mot vad arbetsförmågan ska bedömas (den s.k. rehabkedjan). i ett sjukfall bedöms arbetsförmågan mot den försäkrades vanliga arbete eller annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder den försäkrade. Från och med dag 91 ska det vid bedömningen även beaktas om den försäkrade kan försörja sig genom omplacering till annat arbete hos arbetsgivaren. Från och med dag 181 bedöms arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete såvida det inte finns särskilda skäl mot att göra en sådan prövning eller annars kan anses oskäligt att göra en sådan prövning. Från och med dag 366 kan en prövning mot normalt förekommande arbete skjutas upp endast om det kan anses oskäligt att göra en sådan prövning. Coronakrisen har inneburit en kraftigt ökad belastning på hälso- och sjukvården och många arbetsgivare och arbetstagare. Insatser för rehabilitering och återgång i arbete inom hälso- och sjukvård kommer inte att kunna genomföras . fortsätter rehabiliteringskedjans tidsgränser att gälla för pågående sjukskrivningsfall och för de sjukskrivningsfall som kommer att inträffa framöver. Som en följd riskerar sjukskrivna som inte får tillgång till rehabilitering och andra åtgärder för återgång i arbete på grund av coronakrisen att utförsäkras. Vi har redan sett exempel på detta. har efter samtal med regeringen gjort ett nytt rättsligt ställningstagande som säger att det ska anses oskäligt att pröva arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete i de fall den försäkrades planerade återgång till sitt vanliga arbete eller annat arbete hos arbetsgivaren förskjuts på grund av den rådande coronapandemin. Det krävs att förskjutningen beror på störningar i verksamheter som den försäkrade är beroende av för att få vård och rehabilitering. besked är välkommet, men det finns brister i den lösning som man valt. Dels omfattar den inte förskjutning som beror på exempelvis uppskjutna rehabiliteringsinsatser hos arbetsgivaren. Det är också så att sjukpenningen minskar sjukskrivning. De som tvingas leva med en sjukskrivning på grund av coronakrisen kommer alltså att få en lägre ersättning. föreslår därför att sjukskrivna som inte kan ta del av rehabilitering och andra åtgärder för återgång i arbete får ”stå still” i sin sjukperiod med bibehållen ersättning. Detta bör gälla fram till dess att den särskilda situationen kring covid-19 har upphört, då sjukperioden fortsätter att rulla på och de tidsgränser som finns inom rehabiliteringskedjan åter blir gällande. De som uppbär olika typer av dagersättning, exempelvis habiliteringsersättning eller dagbelopp för deltagande i Arbetsförmedlingens program, riskerar att bli utan ersättning om de själva är sjuka eller tillhör en riskgrupp och därmed inte kan delta i de aktiviteter som är kopplade till ersättningen. Samma sak gäller om företaget eller verksamheten dit aktiviteten är förlagd stänger eller begränsar sin verksamhet på grund av coronaviruset. De tidsgränser som finns i dessa system kan också leda till att människor förlorar sin ersättning om de blir kvar i systemen längre än planerat på grund av coronakrisen. De människor som berörs har redan dåliga ekonomiska villkor. Därför är det viktigt att hitta en lösning som säkerställer att de får sin ersättning. Av de grupper som uppbär någon form av dagersättning är det sannolikt de med habiliteringsersättning och dagbelopp för deltagande i Arbetsförmedlingens program som riskerar att drabbas. Det kan även finnas andra kommunala verksamheter som berörs. menar att regeringen bör göra en genomlysning av olika typer av dagersättning för att säkerställa att ingen drabbas på ett orimligt sätt av den pågående krisen. Arbetsförmedlingen har infört vissa åtgärder med anledning av coronaviruset, bl.a. tillfälligt tagit bort kravet på aktivitetsrapportering för arbetssökande och rekommenderat sina leverantörer att övergå till distansutbildning där det kan vara aktuellt. Regeringen har också föreslagit att tillfälligt ta bort karensdagen för den som deltar i ett program hos Arbetsförmedlingen samt förlängt tidsgränserna för extratjänster, introduktionsjobb, nystartsjobb och start av näringsverksamhet. ser en viss risk i att en så stor del av ansvaret läggs på Arbetsförmedlingens leverantörer. Det handlar om att de både ska erbjuda distansutbildning och när det är nödvändigt att tillhandahålla utrustning till de som behöver. Vi ser en risk att den enskilde drabbas på ett orimligt sätt av de rådande omständigheterna genom indragen ersättning. Därför anser att regeringen bör säkerställa att ingen blir av med sitt dagbelopp på grund av coronakrisen. Habiliteringsersättningen, som utgår vid deltagande i daglig verksamhet, är ett kommunalt ansvar, och den är inte reglerad i lag, förordning eller föreskrift. Av förarbetet bakom LSS, den lagstiftning som reglerar dagersättningen, framgår dock att ansvarigt statsråd ansåg att habiliteringsersättning bör utgå vid deltagande. Många kommuner har med anledning av stängt ned sina dagliga verksamheter. En del kommuner har då låtit deltagarna behålla den habiliteringsersättning som utgår vid deltagande, andra har det inte. Vi menar att gruppen bör få behålla sin ersättning under stängningen då det enligt lagstiftningen ska finnas daglig verksamhet och gruppen är ekonomiskt utsatt. Även om deltagarna uteblir på grund av sjukdom under den pågående coronakrisen (med anledning av råd om smittspridning) bör de få behålla sin habiliteringsersättning. Regeringen bör återkomma med en förordningsändring som möjliggör att deltagarna i daglig verksamhet får behålla ersättningen. 7.11 Coronakrisens påverkan på migrationspolitiken På alla andra områden har det tagits breda politiska initiativ för att människor inte ska drabbas orimligt av pandemins konsekvenser. Det anser behöver ske även inom det migrationspolitiska området. Migrationspolitiken har påverkats på flera sätt av den pågående coronakrisen. verksamhet har begränsats, bl.a. genom färre asylintervjuer, vilket leder till längre handläggningstid och en längre väntan i ovisshet för den som sökt asyl i . Effekterna på arbetsmarknaden påverkar också på så sätt att möjligheten till den försörjning som krävs för att få permanent uppehållstillstånd och återförenas med sin familj är kraftigt begränsad. Arbetskraftsinvandrare riskerar att förlora sina uppehållstillstånd när arbetet som är grunden för tillståndet sägs upp. Studenter från tredjeland riskerar att drabbas på samma sätt när studierna inte kan fullföljas. menar att möjligheten till uppehållstillstånd och rätten att leva med sin familj ska vara rättvis och förutsägbar. Det ska inte vara de skiftande konjunkturerna som bestämmer. Därför anser vi att ingen bör utvisas eller förlora sin rätt till permanent uppehållstillstånd eller familjeåterförening till följd av coronakrisen. Därför bör pausa alla utvisningar och göra undantag vid bedömning av försörjningskrav. En av de grupper som påverkas extra hårt är de ensamkommande. Enligt lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå (gymnasielagen) kan den som är 17–, studerar på gymnasial nivå och som har sökt asyl i under vissa förutsättningar få uppehållstillstånd för gymnasiestudier. Efter studierna har den sökande rätt att stanna kvar i för att söka arbete. För att få ytterligare uppehållstillstånd krävs en anställning som gäller framåt. Provanställningar eller subventionerade anställningar räcker inte. har beslutat att tolka erbjudanden om korttidspermittering som en form av subvention. Eftersom subventionerade anställningar inte ger uppehållstillstånd på grund av arbete kommer de ensamkommande som har fått ett fast jobb och permitteras att nekas förlängt uppehållstillstånd. Kraven i gymnasielagen är orimligt högt ställda i vanliga fall. Under rådande omständigheter, med en ekonomisk kris och stigande arbetslöshet till följd av coronapandemin, blir kraven extremt svåra att leva upp till. Frågan är om detta var lagstiftarens mening. vill i första hand se en permanent lösning för de ensamkommande. Vi menar att de partier som stod bakom lagen har ett ansvar för att se till att den fungerar som avsett. I detta akuta läge bör dessa partier försöka enas om en lösning på problemen. ingång är att den tid som löper från det att den sökande avslutar sina studier bör pausas för den som avslutar sina studier under den pågående coronakrisen, för att återupptas när krisen är över. Tiden från avslutade studier till det att den sökande ska ha fått anställning bör förlängas till . Även provanställningar och subventionerade anställningar bör räknas. I hela kämpar samhällen för att minska smittspridning och skydda riskgrupper. , på de grekiska öarna, sitter 40 000 människor i trånga läger avsedda för 6 000 människor. Medan vi håller avstånd, tvättar händerna och är hemma om vi har symtom sitter dessa människor fast i en humanitär katastrof. I lägret , som är byggt för 3 000 personer, bor nu 20 000 i trånga tält och utan tillräcklig sanitet eller hälsovård. På varje vattenkran går det 1 300 personer. Riskgrupper kommer att flyttas från öarna, och kommissionär har uppmanat medlemsländerna att ta emot de 1 200 ensamkommande. Den har sagt att den inte vill hjälpa till att evakuera lägren. är mycket kritiskt mot detta beslut och menar att självklart bör vara ett av de länder som solidariskt bidrar till att ta emot människor på flykt. Kulturlivet är hårt drabbat av coronakrisen. Det gäller såväl de stora institutionerna som den enskilda kulturarbetaren. föreslår en rad insatser för kulturlivet. Det är alltifrån stöd för att ersätta inkomstbortfall till resurser för att hitta nya digitala lösningar för att tillgängliggöra kultur i när de vanliga vägarna inte fungerar. vill utöka stödet till och Författarfonden och att krismedel ska avsättas till kulturinstitutioner, arrangörer av kulturevenemang och fria grupper inom samtliga konstområden. Vi vill se ett omställningsstöd till centrumbildningarna och att kultursamverkansmodellen stärks. Vi vill också se ökade resurser till dans- teater-, och musikallianserna, kompensation av inkomstbortfall för de statliga kulturinstitutionerna, stöd till kulturinstitutionerna för digitala lösningar samt en pott till biblioteken för fler e‑lån och utkörning av böcker till riskgrupperna. Kostnaden för de åtgärder vi föreslår uppgår till en knapp miljard kronor. 7.13 Ökat stöd till hemlösa Människor som saknar bostad blir extra utsatta i coronakrisens spår. När man inte har något hem är det svårt att minska smittspridningen genom att hålla sig isolerad och upprätthålla sin hygien. Därför vill tillföra extra stödpengar för arbetet med hemlösa. Fler hemlösa ska under krisen få en sängplats och även möjlighet att vara där . föreslår att det statsbidrag till kommuner som finns för arbete med hemlöshet och stödet till frivilligorganisationer som arbetar mot hemlöshet utökas med . Var 20:e person i bor i extrem trångboddhet, men skillnaderna i landet är stora. I är trångboddheten värst i och där av hushållen är trångbodda. I de allra allvarligaste fallen kan det handla om hela familjer som tvingas dela ett rum på 20 kvadrat. Trångboddhet har många negativa konsekvenser. har vi även fått tydliga bevis på att trångboddhet med största sannolikhet bidragit till smittspridningen av coronaviruset. menar att mycket talar för att trångboddhet är en riskfaktor. Det är också i trångbodda områden vi sett stor smittspridning av covid-19. Trångboddhet är en tydlig klassfråga. För att verkligen komma åt problemen krävs långsiktiga satsningar. I det akuta läge som råder på grund av coronapandemin krävs dock snabbare, tillfälliga lösningar. vill därför att staten, under den pågående coronapandemin, ska betala för tillfälliga boenden för de som tillhör riskgrupper och är trångbodda. Enligt vårt förslag ska kommunerna se över hur behoven ser ut, för att sedan hitta alternativa boendelösningar som de kan erbjuda invånare i behov av sådana. Därefter kan kommunerna ansöka om pengar från staten. Till en början föreslås att avsätts. 7.15 Utbildningssatsning för att lyfta och välfärden ur krisen Coronapandemin har på ett övertydligt sätt blottat den svenska välfärdens brister. Ett tydligt exempel på det är den fragmenterade äldreomsorgen som präglas av otrygga anställningar, låga löner, låg personaltäthet och på vissa håll en alltför låg utbildningsnivå hos personalen. vill lyfta ur krisen genom att lyfta välfärden. Personaltätheten måste öka och fler måste få stabila anställningsvillkor och goda möjligheter till vidareutbildning. Det finns goda förutsättningar att bättre komma till rätta med den arbetskraftsbrist som var känd redan före utbrottet av , eftersom många nu under coronakrisen sökt sig till vård- och omsorgsyrkena. vill lyfta vård och omsorg genom utbildningar som kombinerar betalt arbete med utbildning. vill bygga ut och öka takten i de tidigare kompetenslyft som finns som gjort att vårdbiträden kunnat vidareutbilda sig till undersköterskor på arbetstid. Vi vill även att de som blivit arbetslösa i coronakrisens spår ska kunna anställas i vården och omsorgen som de utbildar sig till undersköterskor. De erfarenheter som finns bl.a. från Dalamodellen för lärare säger att utbildningar som kombineras med arbete är något som möjliggör studier för de som är lite äldre och har familj, som annars skulle välja bort utbildning av ekonomiska skäl. finns Kompetenslyftet, som är en statlig satsning på att låta vårdbiträden vidareutbilda sig till undersköterskor och som är planerat att avslutas . vill nu med anledning av coronapandemin utveckla modellen genom att de som är visstidsanställda i vården och omsorgen samt andra som vill bli undersköterskor ges en heltidsanställning inom äldreomsorgen där de ges möjlighet att kombinera studier på deltid med arbete på deltid. Kostnaden för att finanseria ca 5 000 heltidsanställningar är . avsätter för detta ändamål 2020. 7.16 Sommarpaket för hemester kommer inte att bli som vanliga somrar. Fler än vanligt kommer att spendera sin semester i och i sitt närområde, i många fall med en betydligt mindre semesterkassa än i normala fall. Det finns dock mycket att upptäcka och uppleva i och i närområdet, men också mycket vi kan göra för att sommaren och semestern ska bli ännu bättre som vi skapar fler välbehövliga anställningstillfällen samt ger stöd till förenings- och kulturlivet. Redan nu märks ett ökat intresse för utomhusaktiviteter och många byter besök i shoppinggallerior mot besök i skog och mark. Det innebär större efterfrågan på information, tillgänglighet och underhåll av t.ex. motionsspår, stadsnära parker, vandringsleder, naturreservat och nationalparker. Även stugor, vandrarhem och fjällstugor kan behöva rustas upp och skyltning och digitalisering stärkas för att öka tillgängligheten och kapaciteten i den här delen av besöksnäringen. Här spelar friluftsorganisationerna, såsom STF, och 4H-gårdarna en viktig roll för att bidra till en rikare semester på hemmaplan för fler. tillför därför totalt för dessa ändamål och till friluftsorganisationerna. I vårt land finns även många kulturhistoriska besöksmål och kulturarv som utgör viktiga, oftast avgiftsfria, besöksmål i närområdet. I syfte att både bevara och tillgängliggöra dessa kulturmiljöer samt för att skapa arbetstillfällen inom olika yrkeskategorier. har drivit igenom fri entré på de statliga museerna. vill vi tillfälligt införa en pott till de museer som inte är statliga och som erbjuder avgiftsfria besök. Det skulle förhoppningsvis leda till fler öppna museer, som i sin tur kan locka extra besökare och därmed ökade intäkter i restaurang, kaféer och museibutiker. För dessa båda ändamål avsätter vi totalt. Fungerande och ändamålsenliga föreningslokaler är centrala för utvecklingen av kultur- och föreningsliv och lokaldemokrati. Många förenings- och samlingslokaler är eftersatta. På mindre orter och landsbygden är de föreningsdrivna mötesplatserna garanten för att det ska finnas ett kulturutbud och en nod för lokal utveckling. Detsamma gäller i många förorter. Folkets Hus och Parker, Våra Gårdar, bygdegårdarna och hembygdsföreningarna är de stora samlingsorganisationerna, men det finns förstås även helt fristående. Satsningen leder också till att fler arbetstillfällen skapas på mindre orter runt om i landet. Vi avsätter för detta. Kultur, musik och rörelse har generellt sett positiva effekter för människors välbefinnande. vill därför inrätta en särskild pott för sommarkulturarrangemang på gator och torg för att möjliggöra lokala kulturaktiviteter av olika slag. Det kan handla om utställningar, konserter och dylikt. Många äldre människor har även i vanliga fall svårt att ta sig till kulturevenemang på grund av ålder, avstånd eller begränsad rörlighet. I dessa tider har isoleringen av våra äldre blivit oerhört omfattande. I syfte att göra musikaliska upplevelser mer tillgängliga för äldre som exempelvis bor på äldreboenden, och på så sätt berika den isolerade tillvaron, vill avsätta pengar som kan användas till olika aktiviteter och uppträdanden som på olika sätt kan bidra till att berika äldres liv och tillvaro. avsätter totalt till dessa kulturpotter. Alla barn och ungdomar har rätt till ett bra sommarlov. I vårt land lever många barn och ungdomar i familjer som har svårt att få pengarna att räcka till hela månaden. Klyftorna mellan de som har och de som inte har ökar . Och för alla som oroar sig för sin ekonomi är exempelvis busskort, ett besök i simhallen eller någon annan sommarlovsaktivitet ofta en utgift för mycket. Därför vill införa ett sommarlovsstöd för att möjliggöra för kommuner och regioner runt om i landet att anordna avgiftsfria aktiviteter för barn och unga . Det kan handla om att anordna bussutflykter, mobila fritidsgårdar och bokbussar, odlingskurser, teaterskolor, sommaröppna fritidsgårdar, sportaktiviteter, pysselkvällar, parkour och konserter. vill även införa fria bad för unga och äldre, för att alla unga och äldre oavsett storlek på plånbok ska kunna besöka en simhall för att träna, öva upp sin simkunnighet eller bara ha roligt och skapa och behålla sociala kontakter. Vi riktar även ett särskilt bidrag till ideella barnorganisationer för sommarlovsarrangemang samt återinför vår tidigare så uppskattade reform med avgiftsfri kollektivtrafik och färdtjänst för unga . I hem med små inkomster kan busskortet vara en utgift för mycket. När kompisarna tar bussen för att bada ska inte den som har föräldrar med lite sämre ekonomi behöva stanna hemma. Det totala belopp som avsätts för dessa ändamål är . menar att samtliga dessa förslag ovan skulle förbättra sommaren för många som har knappa resurser till följd av coronapandemin. Vi menar också att förslagen skulle kunna hjälpa till att möta en troligen ökande efterfrågan på aktiviteter i denna sommar. Vilka aktiviteter som är möjliga att genomföra beror givetvis på risken för smittspridning, och hur det kommer att se ut vet vi ännu inte. Det kommer också sannolikt att se olika ut i olika delar av landet. Sommarstödet bör därför ge stor flexibilitet för aktörerna att anpassa utifrån rådande rekommendationer och föreskrifter. Vi avsätter totalt för detta paket. För att underlätta för de företag som har det svårt nu på grund av covid-19 anser att kommunerna bör uppmanas att skjuta upp krav på inbetalningar av avgifter för sopor, vatten och avlopp som krisen pågår. Uppskovet ska vara räntefritt , för att senare kunna beläggas med ränta efter krisens slut. Kommunerna kan i sitt arbete säkerställa en nedgång för företagets omsättning. Om kommunerna behöver ska de kunna ansöka om pengar från staten som kompensation för detta. anser även att det är viktigt med hyresnedsättningar och förordar att kommunerna tillämpar en liknande modell som vi föreslår ovan om statlig hyresfond för hyresgäster (se avsnitt 7.6 Statlig hyresfond). Många småföretag har problem att klara de fasta kostnaderna då deras omsättning fallit kraftigt. Många av dessa har också svårt att få lån genom regeringens förslag om kreditgarantier då dessa går genom bankväsendets kreditprövning, vilket i sig är rimligt under normala förhållanden. Dock kan även dessa företag vara livskraftiga även om de inte klarar bankernas prövning då de saknar relevanta tillgångar. Vi menar att företag inom särskilt drabbade branscher som t.ex. taxinäringen bör kunna ges möjligheten att få en låneansökan prövad via kreditprövning via särskilda regler under krisen och därigenom ges möjligheter till lån. Lånen bör vara amorteringsfria och helt räntefria . Om lånen behöver förlängas kan en lägre ränta komma att påföras . Genom att de blir räntefria blir det också möjligt att klara av lånet trots de svåra tider som råder. På så sätt kan jobb, kunskap och företag räddas och skattebetalarna också få tillbaka de pengar som getts i stöd. För att möjliggöra dessa lån avsätter vi . 7.18 Stöd till civilsamhället Det organiserade civilsamhället är en viktig del i samhällsbygget. Det civila samhällets organisationer bidrar i sin roll som röstbärare till att en mångfald av idéer och uppfattningar synliggörs och till att intressen och uppfattningar hos olika grupper i befolkningen företräds i offentligheten. Genom att engagera människor i allt ifrån idrott till miljöfrågor och stödverksamheter för olika grupper bidrar ideella organisationer och föreningar till samhällsnyttan. Civilsamhället har även en viktig roll i kristider då ideellt engagemang och medmänsklighet fungerat som en motvikt till polarisering och motsättningar. Konsekvenserna av coronakrisen riskerar att bli väldigt svåra för civilsamhället. När ekonomiska aktivitet går på sparlåga dras också en stor del av grunden för civilsamhällets finansiering undan. När lägerverksamhet eller andra sociala aktiviteter tvingas ställas in dras också finansieringen för organisationernas verksamhet in. Men också de aktörer som har avtal med kommuner och regioner riskerar att tappa intäkter då den vanliga verksamheten dras ned eller ställs in till följd av fokus på covid-19-vård. Alla dessa ekonomiska effekter sammantaget riskerar att försvaga civilsamhället och den idéburna välfärden i då dessa sektorer behövs som mest. anser därför att civilsamhällesorganisationerna bör få behålla sina bidrag och anslag trots de eventuella förseningar eller inställda projekt och årsmöten som kan uppkomma i spåren av pandemin. För att kunna hantera den akuta situation som är nu vill även avsätta som ska fördelas mellan civilsamhällets organisationer. Sannolikt kommer mer åtgärder och stöd att behöva vidtas , vilket kommer att återkomma om. 7.19 Coronakrisen och internationell solidaritet Coronavirusets spridning över världen har fått stora konsekvenser. Effekterna slår särskilt hårt mot de redan mest utsatta och kommer att förstärka den redan ojämlika världsordningen. Enligt förväntas inkomstförlusterna till följd av pandemin överstiga i utvecklingsländer, och nära hälften av alla jobb i riskerar att försvinna. Remitteringarna väntas minska med , vilket även det kommer att slå oerhört hårt. Knappt hälften av jordens befolkning uppskattas ha något socialt skyddsnät. Globalt saknar en stor del av alla arbetstagare någon form av arbetslöshetsförsäkring.