mot · H8023027 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att färdigställa utbyggnaden av med dubbelspår längs hela sträckningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att prioritera infrastruktursatsningar i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det angelägna i att reinvestera i –järnväg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att en fast HH-förbindelse byggs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att byggs ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att väg 25 och 26 byggs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att väg 153 och 154 byggs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en prioritering av hamninfrastruktur i de halländska hamnarna av nationellt intresse bör göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ansvarsfördelningen gällande Airport och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av en välfungerande flygtrafik i sydvästra och av att arbetet med spårbunden trafik till lyfts och tillkännager detta för regeringen. infrastruktur är en fråga av nationellt intresse. Med sitt strategiska läge hanterar en stor del av svenska företags transporter genom flera viktiga godsstråk. är en del av ett starkt växande och ligger i ett stråk som förbinder två nordiska huvudstäder, och , och två av tre svenska storstäder. Effektiva, pålitliga och hållbara transporter till våra viktigaste exportmarknader är avgörande för det svenska näringslivets konkurrenskraft. Vägnätet är mycket hårt belastat och bristen på järnvägskapacitet och fullgoda anknytningar i hamnarna omöjliggör växlingen av gods från väg till järnväg och sjöväg. Detta utgör ett hot mot tillväxt, framkomlighet och utveckling av hållbara transportlösningar inte bara i utan i hela . Pendlingsutbytet med de omkringliggande länen är stort. kompletterar bostads- och arbetsmarknad, och det finns starka funktionella samband i hela . Västkuststråket med och är det högst prioriterade stråket i , och investeringar i Västkuststråket behövs för att fortsätta att kunna utveckla och hela och därigenom bidra till den svenska tillväxten. För att tillvarata tillväxtpotential krävs långsiktiga investeringar i infrastruktur. Vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser hänger ihop i ett sammanflätat trafiksystem där brister i någon del snabbt kan medföra problem även på annat håll. Det är därför angeläget att ligga långt fram i planeringen och fortsätta utbyggnaden av den halländska infrastrukturen för att systemen även framgent ska klara av att möta ökande resmängder och hårdare krav på punktlighet och funktion. Nedan listas några av de projekt som är mest angelägna för att skapa en välfungerande infrastruktur i . Alla dessa förslag syftar till att ge maximal utdelning per investerad krona i form av förbättrade trafikflöden på vägar, järnvägar, sjövägar och flyg i hela och därmed skapa förutsättningar för ökad tillväxt och fler jobb. är järnvägen mellan och /, i förlängningen hela sträckan mellan och . En sträcka där många människor pendlar till både arbete, studier och fritidsaktiviteter. förbinder några av största och viktigaste befolkningscenter. I korridoren ––finns 8 av 20 miljoner invånare. Här finns också av industriella kapacitet och många universitet, högskolor och forskningsanläggningar, vilka tillsammans bildar en viktig tillväxtkorridor. På bor nästan 1/3 av befolkning. Trots att har pekat ut –som en av viktigaste järnvägsförbindelser har den järnvägen fortfarande enkelspår. Dubbelspår längs hela skulle medföra ökad kapacitet med fler avgångar och fler tåg, snabbare transporter, kortare restider och ökad punktlighet. Den förbättrade tillgängligheten bidrar till att skapa en större arbetsmarknad där fler kan bo kvar på sin hemort och pendla till arbetet. Mer godstrafik kan dessutom föras över från väg till järnväg, vilket minskar belastningen på vägarna och minskar antalet trafikolyckor och dödsfall i trafiken. Miljövinsterna är tydliga genom minskade utsläpp av växthusgaser. Beslut om att bygga ut till dubbelspår togs av /93. Trots att det därmed har gått beslutet togs är utbyggnaden fortfarande inte fullt genomförd. av sträckan saknar fortfarande dubbelspår enligt . Det är välkommet att dubbelspår på hela finns med i nationell infrastrukturplan 2018–2029. startade förberedelserna inför byggandet av tunneln under (–Hamra), vilket är en viktig del av utbyggnaden av . Även sträckan –byggs ut till dubbel-spår och ska vara klar . Trots att den sista kvarvarande sträckan utan dubbelspår, mellan station och C, finns med i förslag till nationell infrastrukturplan innebär förslag att åtgärden kommer i slutet av plan-perioden och därutöver är den inte fullt finansierad. Det innebär att nyttorna med en dubbelspårig västkustbana fortsätter att skjutas och in i nästa planperiod. Det har länge funnits en bred politisk enighet om att är underdimensionerad och i behov av dubbelspår längs hela sträckan. slöts en överenskommelse mellan , Region och kommuner från i söder till i norr. har tecknat ett medfinansieringsavtal när det gäller utbyggnad till dubbelspår mellan och station. Utbyggnaden har dock inte startat ännu, vilket bör prioriteras . Dessutom borde regeringen ta tillvara vinsten av att fortsätta utbyggnaden mellan station och Knutpunkten i direkt anslutning. I gällande nationell plan för transportsystemet 2018–2029 tog regeringen bort från utbyggnaden av dubbelspår mellan och station. När sträckan mellan och station byggts ut med dubbelspår skulle antalet tåg kunna öka till tio. Kompletteras det med att även bygga ut den sista biten mellan station och C, den sträcka regeringen nu valt att prioritera ned, kan antalet tåg öka till 30–40 . En så stor ökning skulle ge helt andra förutsättningar för människor att pendla till studier och arbete, för företag att hitta och rekrytera rätt kompetens och för ökad tillväxt i hela . Det är nu hög tid att se över möjligheten att fullfölja det beslut tog för med dubbelspår längs hela . För att beslutet ska vara verkställt bör det övervägas att utbyggnaden av till dubbelspår färdigställs genom att sträckan –skyndsamt byggs ut med dubbelspår. Resecentrum och personbangårdar på har även mycket stor betydelse för ett attraktivt och hållbart transportsystem. Personbangården på C är hårt belastad och bristen omöjliggör införandet av tågtrafik på Markarydsbanan mellan och , och fler turer och ytterligare tågsystem på . Därför är det viktigaste nya projektet inom gränser att bygga om och utöka kapaciteten på . är en viktig knutpunkt i regionen, som C är en nod i järnvägssystemet. Den bristande kapaciteten på C utgör en begränsning för i stort. Kapaciteten är inte tillräcklig för att hantera den av prognosticerade tågtrafiken. Dagens utformning utgör även ett hinder för att genomföra den planerade tågtrafik som finns beskriven i Region trafikförsörjningsprogram. En ombyggnad behövs även för att skapa en säkrare stationsmiljö samt ett attraktivare och samlat resecentrum för ett hållbart resande. Ombyggnaden medger även stadsutveckling genom säkrare och genare kontakt mellan stadsdelar på båda sidor av järnvägen. –järnväg och Viskadalsbanan Det finns en stor drifts- och underhållsskuld på järnvägarna i , inte minst på de regionala banorna. I behövs stora reinvesteringar på Viskadalsbanan och –järnväg. Konsekvensen blir annars hastighetssänkningar och längre restider med sämre konkurrenskraft för kollektivtrafiken. Genom att korta restiden mellan och , två växande kommunhuvudorter som också är några av största städer, kan utbytet mellan städerna öka. För att Viskadalsbanan ska bidra till att skapa en större arbetsmarknad och ökad tillgänglighet krävs investeringar på banan, bland annat skulle det krävas nya mötesspår. Även Viskadalsbanan har en tydlig nationell nytta då banan kan användas som omledning förbi . Det kommer att byggas mycket i och runt såväl som och behovet av omledningsmöjligheter för gods och persontåg i samband med detta kommer att öka. En god funktion och kapacitet på dessa båda banor är således av nationellt intresse. Kapacitetshöjande åtgärder på banan förutsätter dock reinvesteringar och underhåll. I trafikförsörjningsprogrammet beslutade Region att starta upp regionaltågstrafik på Markarydsbanan. En prioritering i planen överenskommelse om trafikeringsupplägget har även träffats mellan Region , Region och . Som ett led i genomförandet av trafikförsörjningsprogrammet pågår en åtgärdsvalsstudie för Markarydsbanan. Redan nu har bristen på mötesmöjligheter identifierats för att kunna erbjuda en robust tågtrafik som ska tillgodose resbehov för arbets- och studiependling. I åtgärdsvalsstudien blir det tydligt att Markarydsbanans nytta även är nationell, då banan är en omledningsbana för bland annat . För att kunna genomföra trafikförsörjningsprogrammet och önskad trafikering av Markarydsbanan krävs åtgärder för att öka kapaciteten på C. Regionaltågstrafik på Markarydsbanan bidrar till att bättre knyta ihop sydöstra med den svenska och . är viktigaste tillväxtregion, vilket gör att infrastrukturen spelar en avgörande roll. Sedan öppnade har och växt sig starkare som en region där integrationen koncentrerats kring och sydvästra . En fast förbindelse i den norra delen av , mellan och , binder ihop Greater och bidrar till en ökad konkurrenskraft. För hallänningarnas del skulle restiden till och vidare ut i kunna minskas med tåg och med bil. Den lösning som förespråkas av HH-gruppen är att en fast förbindelse anläggs där sundet är som smalast och byggs som borrade tunnlar för persontåg och vägtrafik. Båda tunnlarna består av två dubbla tunnelrör för trafik i båda riktningar med anslutande tvärtunnlar mellan de båda rören. En tunnel kommer trafikeras av persontåg och den andra tunneln trafikeras av vägtrafik. Mellan C och station borras en tunnel för järnvägstrafik. Tunneln kommer att trafikeras av persontåg. En ny stationsdel i och en ny underjordisk station i ingår också i projektet. ansluter till Kystbanen på dansk sida och till på svensk sida. Totalt blir tunneln . Söder om städerna borras en tunnel för vägtrafik. På den svenska sidan ansluts tunneln till E20/E4/E6 och på den danska sidan kopplas tunneln samman med i höjd med där det finns ett logistikområde. Tunneln blir totalt . I de större transportstråken är kapacitetsbehoven som störst. Västkuststråket är ett centralt transportstråk för näringslivets transporter i , i vilket en stor del av den svenska importen och exporten passerar. Godstrafiken på och lastbilsflödena på är betydligt större än i samtliga andra regionala transportstråk. De mellanregionala flödena är tillika störst till och från och . God framkomlighet och tillgänglighet i Västkuststråket är av stor vikt för näringslivets transporter i , inte bara för . Längs med finns behov av att åtgärda ett antal trafikplatser, framförallt i norr, för att värna en god funktion och framkomlighet på vägen. Väg 25 och 26 Vägförbindelserna inåt landet knyter samman med viktiga målpunkter såväl inom som utanför länet. Flera av de mer transportintensiva företagen i länet är beroende av dessa förbindelser för sina transporter, och några av dem är dessutom lokaliserade utmed dessa vägar, såsom Gekås, Derome och i med flera. Väg 26 är en nationell stamväg som behöver åtgärdas inom ramen för den nationella planen, där sträckan –är prioriterad. God tillgänglighet och robusthet i de regionala transportstråken är av stor vikt för näringslivets transporter. har aviserat anpassning av hastighetsgränser på ett antal större vägar i länet. Det är viktigt att detta utreds närmre och att den interregionala tillgängligheten beaktas i dessa sammanhang. Väg 153 och 154 Vi har ett ökat trafikflöde i där samt är viktiga leder till och från kusten. I synnerhet väg 153 som får representera områdets avsaknad av prioritering i infrastruktursatsningar då den senaste större insatsen gjordes 1955 i form av asfaltering sträckan –. I området finns största turistmål och handelscentrum, Gekås , som ökar sitt besöksantal . Detta gör det till en av de större arbetsplatserna i regionen. I princip alla kommer till arbetet vägledes. Majoriteten på eller 154, från eller . Trafikflödet kan antas öka även , inte minst i och med järnvägstunneln i som börjar byggas och som ytterligare kommer att medverka till högre attraktionskraft i området. Dessutom ser vi hur flera av de stora företagen inom träindustrin koncentrerar sin verksamhet till och även expanderar kraftigt. Detta leder naturligtvis till ett ökat flöde av främst tunga transporter. , och hamnar är viktiga delar av det svenska transportsystemet. Hamnarna är därmed av nationellt intresse. Transporterna mellan och väntas öka kraftigt . Det är viktigt att dessa transporter kan tas om hand på ett effektivt och miljövänligt sätt. För att främja överflyttningen av godstransporter från väg till sjöfart behövs ett fullgott infrastrukturnät i anslutning till ovan nämnda hamnar. Den kommunägda Airport är enda kommersiella flygplats. På samma gång är den av stort nationellt intresse genom både brandövervakningen och räddningsflyget som bedrivs där. Dock torde det största nationella intresset komma genom den betydande försvarsverksamhet som bedrivs vid garnison (Luftvärnsregementet, Försvarsmaktens tekniska skola och ) för vilka tillgången till en flygplats är helt avgörande. I det sammanhanget är det inte rimligt att hela ansvaret för flygplatsen ska ligga i en enskild kommuns händer. För en god internationell tillgänglighet är beroende av goda förbindelser till och Airport. Airport nås via medan ännu saknar järnvägsförbindelse. En ny järnvägsförbindelse till Land-vetter med station i skulle förbättra tillgängligheten avsevärt och avlasta .