ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802213 · 2020-09-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur staten kan ta ansvar för att kan utvecklas i samma takt som övriga län och tillkännager detta för regeringen. har sedan införandet av den regionala och nationella infrastrukturplaneringen haft en orimlig låg tilldelning av medel. Det beror troligen på att fördelningsnyckeln utformas med stor hänsyn till befolkningens storlek, samt brist på fysiska grannkommuner där behoven sammanfaller. har tilldelats ca till den regionala infrastrukturplanen. kommer aldrig i fråga för den nationella infrastrukturplanen på grund av sin litenhet. De ca 20 miljonerna skall räcka till utbyggnad och förbättring av de statliga vägar som finns på ön, utbyggnad av gång- och cykelleder, säkra skolvägar, kollektivtrafikanpassningar, trafiksäkerhetsåtgärder, nya bostadsområden, anpassningar till hamnar och flygplats, belysning på statliga vägnätet, mm. Detta gör att de tilldelade medlen är fullständigt otillräckliga. Utfallet i förhållande till planeringen av den pågående länsplanen är , huvudsakligen beroende på bristande finansiering. länsplan har en mycket begränsad ekonomisk ram, och har så haft i en följd av planeringsomgångar. Det gör större infrastrukturinvesteringar omöjliga. Region har bl.a. fört fram problematiken med hur finansiering av infrastrukturåtgärder ska kunna lösas till . har behov och brister inte kunnat åtgärdas, har också nya behov tillkommit. Den utveckling som sker, inom näringslivet, som inom besöksnäringen och den areella sektorn, och i övrigt i samhället, som ett ökat bostadsbyggande, måste även på kunna kopplas samman med infrastrukturinvesteringar. behöver kunna utvecklas i samma takt som övriga län infrastrukturmässigt. Ön har samma behov av insatser för regionförstoring, utbyggnad av GC vägar, mm. Därför behöver staten ta ansvar för att möjliggöra detta. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten behöver ta ansvar för att kan utvecklas i samma takt som övriga län infrastrukturmässigt.
mot · H802214 · 2020-09-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge Sida i uppdrag att göra speciella utvecklingsinsatser för i och tillkännager detta för regeringen. har en unik utpost i världen som heter i södra . Byn har varit befolkad av svenskar . Byn heter Zmijivka på ukrainska, och ett 50-tal personer pratar ännu svenska i någon form. Utbytet med har varit intensivt från håll sedan blev självständigt 1991. En märkbar nedgång har skett i resandet till byn sedan kriget startade . Ett omfattande utbyte har skett huvudsakligen genom Föreningen försorg . Byn lever huvudsakligen på självverksamma jordbruk och besöksnäringen. Levnadsstandarden motsvarar ungefär på 1950–60-talet. Ca 2 400 personer lever i byn. har Region ett vänortsavtal med . Det har utvecklats till tre projekt kring demokrati, jordbruk och turism, finansierat av Internationella Centret för Lokal Demokrati, ICLD. I dessa tre projekt har stora framsteg gjorts för att bygga upp den institutionella kapaciteten, vilket är avgörande för att lyckas med hjälp till självhjälp. Dessa tre projekt är endast inriktade på utbyte och uppbyggnad av kunskap för ömsesidig nytta, utan möjligheter till investeringar. Zmijivka är en av ca 5 000 ukrainska byar med liknande förutsättningar. Gemensamt för dessa byar är att infrastrukturen är väldigt undermålig, de demokratiska arbetssätten och institutionerna svaga samt att de är väldigt ovana att jobba med sin egen utveckling. De tre pågående projekten i har påvisat möjligheter till att utveckla Zmijivka till en pilotby som kan tjäna som inspiration för en positiv utveckling i hela . Planer finns på ett nytt vattensystem för byn, finns det vatten endast . Liksom att bygga upp en torrtoalettlösning, det finns inget avlopp i dessa byar överhuvudtaget. Vidare planeras att införa ett modernt miljövänligt sopsystem, bränns allt i en grop i marken. Provodlingar pågår också för att odla energiskog för att byta ut kolet som är standard som uppvärmningskälla i husen. En projektering för utbyggt bevattningssystem av åkermarken är planerad. Alla dessa utvecklingssteg kostar investeringsmedel, vilket ICLD inte kan bistå med. Med tanke på att i praktiken är den enda levande svenska utposten i världen är det rimligt att regeringen ger Sida i uppdrag att göra speciella insatser mot Zmijivka, som gör att byn kan utvecklas till en pilotby i utveckling. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten skall ge Sida i uppdrag att göra speciella utvecklingsinsatser för i .
mot · H802215 · 2020-09-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra artskyddsförordningen och så att tillståndsprövningen återgår till att ske på populationsnivå enligt EU:s intentioner och tillkännager detta för regeringen. Artskyddsförordningen infördes i början av detta millenium i svensk lag. De jurister som var med då påpekar att detta blev ett hastverk, intentionerna från EU övertolkas kraftigt i den svenska versionen. när gav ut en handbok i hur denna lag skall tolkas så har tolkningen år skärpts. Många domar har skapat en rättspraxis som är helt felaktig jämfört med EU:s intentioner. Den första bransch som drabbats av detta är vindkraftsbranschen, men fler branscher har senare fått samma effekter. Däribland skogsbruket, vägbyggen, tåglinjer, elledningar och övriga infrastruktursatsningar. Grundfrågan handlar om att artskyddsförordningen och skall bedöma påverkan på arter på populationsnivå. Rättspraxis har utvecklats till att prövningarna sker på individnivå. Rättstolkningen har utvecklats till att bli absurd, det finns tillståndsansökningar för stora vindkraftsparker som fått nej därför att det eventuellt kan bli ett habitat i området för örn . Det vill säga att numera krävs det inte ens ett örnbo eller en överflygande örn, utan bara risken att det kan stoppa ett eventuellt kommande örnrevir räcker för att få nej i en tillståndsprocess. Därmed stoppas miljardinvesteringar runt om i landet. Rättspraxis vägning av miljönytta kontra miljöskada har helt havererat. Många av de ledande fågelexperterna är eniga om att vindkraften inte hotar någon svensk fågelart på populationsnivå överhuvudtaget. Trots det så bromsar det väldigt påtagligt vindkraftsutbyggnaden, speciellt i . har byggt vindkraftverk , då fanns det 5 häckande par kungsörn men ingen havsörn. finns det ca 140 vindkraftverk och så finns det ca 120 häckande par kungs- och havsörn. Ön har en av världens tätaste populationer av örn trots en omfattande vindkraftsproduktion, det bevisar att samexistensen har fungerat mellan örn och vindkraftverk. Trots denna kunskap bromsas i stort sett alla nya vindkraftsprojekt i tillståndsprövningen med hänvisning till örnaspekten. finns en bedömning, en mycket osäker sådan på grund av avsaknaden av statistik, att ca minst en tredjedel av alla vindkraftsprojekt i hela omöjliggörs på grund av fåglar. Rättspraxis har utvecklats till att det i princip gäller alla fåglar av alla arter, inte bara rödlistade arter. Därmed är den totala samhällskostnaden för denna felaktiga rättstolkning väldigt kostsam. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att ändra artskyddsförordningen och så att tillståndsprövningen återgår att ske på populationsnivå enligt EU:s intentioner.
mot · H802216 · 2020-09-21 00:00:00 — Breddade kriterier för Allmänna arvsfonden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör överväga att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna arvsfonden framöver och tillkännager detta för regeringen. Allmänna arvsfonden förvaltar mycket pengar. Dagens inriktning på hur de fördelar bidragen är ganska smal. Enligt deras statuter skall de inrikta sina bidrag till ”projekt som bidrar till att stärka barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Ideella organisationer, föreningar, stiftelser, kommuner, skolor och sjukhus kan få pengar ur Arvsfonden”. Det är givetvis behjärtansvärda ändamål, men inriktningen borde kunna breddas lite så att Arvsfondens medel ytterligare kan bidra till viktig utveckling. har det kommit rapporter på att Arvsfonden haft svårt att hitta lämpliga projekt för sina medel, det motiverar ytterligare en breddning av kriterierna. Det finns många viktiga ändamål i samhället som är i behov av investeringsresurser, främst kopplat till den ideella sektorn. Exempel på organisationer som borde kunna stödjas är de som arbetar med att bevara och utveckla kulturarvet. Ett sådant exempel bland många är Gotlandståget, de har utvecklat ett uppskattat besöksmål kring den gamla smalspåriga järnvägen mellan och . Denna ideella förening bidrar påtagligt med att levandegöra järnvägstraditionen, men står inför stora investeringsbehov som är svåra att finansiera. Jag föreslår därför att staten överväger att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna arvsfonden framöver. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten beslutar att bredda kriterierna för att kunna söka bidrag från Allmänna arvsfonden.
mot · H802217 · 2020-09-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att på lämpligt sätt ge i uppdrag att ge konkreta exempel på godtagbara lösningar för att skapa såväl rättssäkerhet som säkerhet vad gäller liv och hälsa för den som drabbats av demenssjukdom, och detta tillkännager för regeringen. Med befolkningens ökande livslängd får allt fler någon form av demens. En del vårdas av anhöriga eller , en del i så kallat särskilt boende. har gett ut anvisningar om hur vården ska skötas. En besvärlig målkonflikt är mellan den dementes frihet och den dementes behov av trygghet, säkerhet och värdighet. Den pågående pandemin har gjort denna frågeställning ännu mera aktuell. rutiner med stora tvångsinslag har dessbättre avskaffats. Men pendeln har svängt långt åt andra hållet. gäller att anhöriga och personal endast får ingripa i akuta situationer, t ex då en dement person ger sig ut tunnklädd i snön eller ger sig ut i tung trafik. Inga förebyggande åtgärder får vidtas. har därmed lagt mycket stor vikt vid den enskildes självbestämmanderätt. Det är bra. Men grundlagens bestämmelser i 1 kap. 2 § RF om den enskildes värdighet behöver också beaktas. Den demenssjuke behöver skyddas från att råka ut för skador, behöver skyddas från att bli utnyttjad av andra och behöver förhindras från att skada andra t ex genom trafikolyckor. I praktiken måste man ofta ha förebyggande åtgärder. Personalens villkor behöver också uppmärksammas. Helt utan förebyggande åtgärder ställs den inför övermäktiga krav. För det allra mesta tillämpas kodlås, ibland i kombination med att koden finns utskriven på dosan. Vid de inspektioner som görs accepteras kodlås som den normala lösningen. Det ställer målkonflikten och anvisningar i blixtbelysning. En förbjuden åtgärd godtas som normal. har noga angivit vad en verksamhet inte får göra, men lämnat åt boendena och deras personal att lösa problemen. Enligt går det inte att skriva heltäckande anvisningar. Så kan det vara, men då behövs i stället godtagbara exempel på lösningar som fungerar i praktiken. har visat ett exempel från , Klockarekärlekens äldreboende, där man gjort flera omtänksamma förbättringar samt tagit bort kodlåsen. Men vad som inte framgår av redovisning är att man i stället satt in geofencing med GPS-armband på de boende. Detta anser vara otillåtet. I kommande regleringsbrev, eller på annat lämpligt sätt, bör därför få i uppdrag att komplettera anvisningarna med ett antal konkreta exempel på enligt godtagbara lösningar.
mot · H802218 · 2020-09-21 00:00:00 — Statligt ansvar för en reservhamn i ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillskapande av en reservhamn för att säkra en tillfredsställande tillgänglighet i linjetrafiken till och tillkännager detta för regeringen. Färjetrafiken till är öns landsväg, den måste vara öppen året runt och kunna fungera även vid olyckor och i orostider. Det gör att det finns ett uppenbart behov av en fungerande reservhamn i . i har utrett frågan på uppdrag av och ytterst regeringen, kopplat till totalförsvarsaspekterna. försörjning av förnödenheter är helt beroende av hamn. som lagerhållningen är ytterst begränsad , eftersom Just-in-time är en rådande princip. Det i kombination med ett väldigt hårt tryck på hamn, speciellt , gör situationen väldigt labil. En enda olycka som stänger hamn skulle få svåra konsekvenser för befolkningen och besökande på . Under tidigare avtalsperioder för färjetrafiken har en reservhamn funnits med som en del i trafiksystemet. Enligt min mening måste staten återigen ta ansvar för att denna funktion kommer till stånd. Utan en reservhamn för linjetrafiken är väldigt sårbart om något skulle inträffa som gör att hamn inte kan trafikeras . I finns möjlighet att utveckla en av kajerna till en reservhamn för linjetrafiken. Även alternativet med Kappelshamn kan vara aktuellt. Båda alternativen har både för- och nackdelar. Det centrala är inte valet av hamn utan att funktionen med en fullvärdig reservhamn återskapas. Tidigarelagda offentliga investeringar i infrastruktur är en given del av återstarten av landets ekonomi efter pandemins härjningar. En reservhamn till Gotlandstrafiken bör vara en prioriterad åtgärd i detta avseende. Med stöd i det ovan anförda bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att staten tar ansvar för att en reservhamn tillskapas för att säkra en tillfredsställande tillgänglighet i linjetrafiken till .
mot · H802219 · 2020-09-22 00:00:00 — Straff för brott kopplade till gängrelaterad brottslighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för brott kopplade till gängrelaterad brottslighet enligt dansk förebild och tillkännager detta för regeringen. Skjutningarna ökar igen i . Trots projekt som Operation Rimfrost har antalet skjutningar inte blivit färre. ökade det totala antalet skjutningar till 86 stycken. 15 personer har skjutits ihjäl och 32 har skadats. Utöver detta har media rapporterat om åtskilliga incidenter där kriminella gäng sprider skräck på gator och torg. Det har till och med gått så långt att kriminella gäng i sätter upp vägspärrar och kontrollerar fordon för att försvara det område det kriminella gänget anser sig ha rätt till. I vårt grannland togs det i med hårdhandskarna när skjutningarna i ökade dramatiskt . har tre åtgärdspaket riktade mot kriminella gäng införts. Med dessa s.k. bandepakker har det införts straffskärpningar på en rad områden, där bl.a. grova våldsbrott, mord, våld mot polisen, vittneshot och brott mot vapenlagen som är relaterade till gängkriminalitet kan leda till dubbla straff. Straffen för attacker mot ambulanspersonal och räddningstjänst tredubblades och möjligheterna att utvisa utländska medborgare som dömdes för brott mot vapenlagen utökades. Dessutom blev det i det tredje åtgärdspaketet förbjudet för gängmedlemmar att vistas i vissa kommuner och straffen för skottlossning i offentlig miljö och organiserad utpressning skärptes. har således visat handlingskraft för att stävja en negativ och icke önskvärd utveckling. borde gå samma väg och införa straffbestämmelser i linje med de danska. Gängkriminaliteten måste bort från våra gator. [1] .
mot · H802220 · 2020-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut i ska vara bindande och tillkännager detta för regeringen. () tar emot klagomål mellan en privatperson och ett företag, när parterna inte kan komma överens om en reklamation. beslut är endast en rekommendation, d.v.s. det är upp till företaget att avgöra om det vill följa Arns beslut eller inte. De allra flesta företag gör det, men ungefär en tredjedel av besluten där konsumenten fått rätt ignoreras. I det läget återstår för konsumenten att driva ett förenklat tvistemål för värden upp till ett halvt basbelopp, eller ett vanligt tvistemål för värden därutöver. Det är en komplicerad process för en vanlig konsument och dessutom tidskrävande. Det bästa vore om beslut vore bindande för företagen. Det skulle med kraft slå mot oseriösa företag som inte vill ta ansvar för sina produkter eller tjänster. Den enskilde konsumentens ställning skulle då också stärkas.
mot · H802221 · 2020-09-22 00:00:00 — Ändringar i lagen (1995:831) om transplantation m.m. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en ändring i lagen (1995:831) om transplantation m.m. så att det krävs ett aktivt ställningstagande för att neka organdonation och tillkännager detta för regeringen. Behovet av organdonationer är alltjämt stort i . Enligt den senaste statistiken är 859 personer uppsatta på väntelistan och avlider i genomsnitt en av dessa personer i väntan på nya organ. Medan svenskarnas inställning till organdonationer är mycket positiv, är det fortfarande alltför få som anmäler sig till donationsregistret utifrån det behov som finns. Enligt svensk lagstiftning kan biologiskt material avsett för transplantation tas från en avliden människa endast om denne medgett det eller om det efter utredning kan antas vara den avlidnes vilja. [2] Detta innebär i praktiken att om en person inte anmält sig till donationsregistret, så är det i det närmaste omöjligt att använda dennes organ för att rädda andra människors liv. Det vore lämpligt att regelverket formulerades på rakt motsatt sätt, d.v.s. att det skulle krävas ett aktivt ställningstagande för att inte godkänna att ens organ doneras. En sådan reglering skulle ligga i linje med allmänhetens positiva syn på organdonationer, som den som inte vill donera sina organ kan meddela detta. skulle detta kunna få ner antalet personer på väntelistan och därmed minska antalet dödsfall på grund av brist på organ. [1] . Statistiken är per . [2] Se 3 § lag (1995:831) om transplantation m.m.
mot · H802222 · 2020-09-22 00:00:00 — Ta bort vistelsetid i som hinder för utvisning på grund av brott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort vistelsetid i som en av grunderna att beakta vid domstolens övervägande om utvisning av en utlänning som har begått brott, och detta tillkännager för regeringen. Det krävs synnerliga skäl för att kunna utvisa en person på grund av brott om den personen har bott i . Flera rättsfall utmanar rättsmedvetandet. Där har rätten inte ansett att synnerliga skäl har förelegat trots mycket allvarliga brott och trots att anknytningen i övrigt faktiskt varit svag. I ett av fallen hade förövaren våldtagit en minderårig flicka systematiskt med våld och hot. Mannen hade också många tidigare fällande domar för olika allvarliga brott, bland annat grov misshandel av sina egna barn. Hans faktiska anknytning till familjen är svag. Bland annat är hans yngsta barn omplacerat till familjehem och vill inte ha någon kontakt med honom. Eftersom domstolar upprepade gånger enligt min mening har fäst för stor vikt vid anknytning på grund av boendetid i ger det anledning att ta bort kriteriet boendetid i från bedömningen av anknytning. Dessutom är betydelsen av vistelsetid i för personers välmående överdriven. Både barn och vuxna kan ganska lätt anpassa sig till en ny miljö, i synnerhet om det är en miljö som de har bott i. Många barn födda i flyttar inom och får bryta upp från hemort och vänner. Det blir parodiskt när vistelsetid bedöms som viktigare för förövarens välmående än den förstörelse av välmående som en grov misshandel åsamkar offret . Det finns dessutom risk för återfall i brott, vilket kan leda till att brottsoffer kan frukta att de ska drabbas igen om förövaren får stanna i . Välmåendet för brottsoffret minskar då. Slutligen kan man fråga sig om man verkligen har en stark anknytning till om man begår upprepade allvarliga brott. Det tyder snarare på att man saknar samhörighet och lojalitet till och sina landsmän. I utlänningslagen (2005:716) 8 a kap. 2 § finns fyra kriterier med betydelse för förövarens anknytning till som domstolen ska beakta vid beslut om utvisning på grund av brott. Punkt 4 om hur länge utlänningen har vistats i kan med fördel tas bort utan att bedömning av familjeförhållanden påverkas. Övriga punkter är fullt tillräckliga.
mot · H802224 · 2020-09-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska betala kommunernas kostnader för folkomröstningar som följer av folkinitiativ och tillkännager detta för regeringen. Demokrati förutsätter att folket har möjlighet att utgöra en självständig aktör vid sidan av det etablerade valda styret i , i regionerna och i kommunerna. Den insikten manifesteras på och regional nivå inte minst av folkinitiativet i kommunallagen. Jag har lagt en motion om att underlätta folkinitiativ, så att det blir lättare för medborgarna att kräva en folkomröstning i kommuner och regioner. En sådan regelförändring kan antas leda till att fler initiativ tas till folkomröstningar och att fler folkomröstningar genomförs. Det leder till ökade kostnader för kommuner och regioner. Det är inte heller orimligt att anta att kommuner och regioner frestas att rösta ned initiativ på grund av kostnaden eller rent av använder kostnaden som svepskäl för att förvägra en folkomröstning. röstas ungefär hälften av folkinitiativen ned i kommunfullmäktige. För att kostnaden inte ska bli ett hinder för medborgarna att visa de styrande sin vilja föreslår jag att staten i statsbudgeten betalar kommunernas kostnader för folkomröstningar som följer av folkinitiativ.