mot · H802866 · 2020-10-01 00:00:00 — Fler kvinnor inom ingenjörsyrkena ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att upprätta en nationell strategi för fler kvinnor till ingenjörsyrkena såsom jämnare balans inom ingenjörsyrkena och tillkännager detta för regeringen. är ett relativt litet, innovativt, öppet och exportberoende land där framgångar i stora delar byggts av tekniska innovationer och konkurrenskraftiga teknikföretag. toppar i regel rankinglistor där länders innovationsförmåga utvärderas. Värdet av den svenska exporten motsvarar närmare hälften av bnp där exporten har ett högt teknikinnehåll och en bred industristruktur som är ytterst betydelsefulla för export. rymmer exempelvis världsledande telekommunikation, bioteknik, processindustri, läkemedelsföretag, skogsnäringar, kemi- och stålindustri samt maskin- och transportmedelsindustri. Resurserna och delkomponenterna i svensk industri är sammanflätade i en komplex helhet som är geografiskt utspridd och utvecklas snabbt. Det blir allt svårare att skilja varuproduktion från tjänsteproduktion då produkter och företag numer snabbt förändras . I en undersökning som Ingenjörer publicerade av 401 teknikintensiva företag framkom att uppger att de hindras att utveckla nya produkter och tjänster på grund av teknisk kompetensbrist. Liknande undersökningar med längre perspektiv pekar löpande på ingenjörsbrist i kommande decennium. går utexaminerandet och nyrekryterandet av kvinnor till Ingenjörssverige långsamt och har fortfarande stor potential för hela yrkesgruppen. Könsfördelningen blir långsamt jämnare bland dem som tar civilingenjörsexamen. /19 var kvinnor och män bland de examinerade enligt en analys från . En jämn könsfördelning kan definieras då varken män eller kvinnor har en andel som är mindre än 40 eller större än . Siffrorna visar dock fortfarande stora skillnader i utvecklingen mellan olika teknikinriktningar och det finns även inriktningar där kvinnorna både är få till antalet och minskar, som till exempel inom datorteknik och elektronik. pekar till exempel Arbetskraftsbarometern från SCB på att 8 av 10 tillfrågade arbetsgivare ser anställningsbehov av civilingenjörer inom elektronik, datateknik och automation och stor brist på yrkeserfarna inom denna kategori. Detta kan jämföras med att antalet examinerade från civilingenjörsprogrammen generellt har ökat med cirka 1 080 fler examinerade. Kvinnorna utgör en lite större andel av ökningen än män. Både civilingenjörsprogrammen och högskoleingenjörsprogrammen är stora utbildningar. Totalt sett utgjorde examinerade civilingenjörer och examinerade högskoleingenjörer av det totala antalet examinerade från yrkesprogram. Det är nästan en femtedel av alla yrkesexamina, varför utan överdrift kan sägas vara ett ingenjörsland. Tre av de stora civilingenjörsinriktningarna maskinteknik, teknisk fysik och datateknik är dock fortfarande klart mansdominerade. Datateknik hade kvinnor och män mest skev könsfördelning. Där var dock könsfördelningen ännu skevare , då andelen kvinnor var och andelen män . Även teknisk fysik hade en låg andel kvinnor kvinnor och män /19. I jämförelse med /10 har könsfördelningen här heller inte ändrats, men utvecklingen har varierat . visar undersökningar kring studieintresset för teknik att det verkar vara relativt för båda könen . Siffror från SCB visar att kring av de svarande kvinnorna och av männen ville läsa teknik i första hand. Undersökningen riktade sig här till gymnasieelever på nationella program i årskurs 3, där totalt 5 806 elever ingick i urvalet och svarsandelen var . Oavsett om vi talar om utbildningssystemet, företagande, innovation, vetenskap eller ingenjörsyrkena så måste utvecklingen, främjandet och möjliggörandet för fler unga tjejer och kvinnor till karriärer inom ingenjörsyrken intensifieras. Med en onyttjad potential med tydligt underskott på kvinnor som gör karriär inom ingenjörsyrken finns därför även stor risk för sämre hantering av framtidens utmaningar inom exempelvis klimatomställningen, framtidens transportsystem, digitaliseringen och självbeslutande system och därför hela konkurrenskraft. Mycket görs och många arbetar för att få fler kvinnor att välja ingenjörsutbildningar. Exempelvis jobbar , Ingenjörer, samt och högskolor strukturerat med denna fråga. tar även löpande initiativ till att få fler tjejer att välja ingenjörsyrken. Men till viss del saknas fortfarande helhetsgreppen. I stället för att ha fokus på enskilda förlopp så behöver även styrning och politiken härmed ta ännu stadigare grepp om att fullt nyttja potentialen i framtidens möjliga ingenjörskår. Skev könsfördelning inom ingenjörsyrkena och för få verksamma kvinnor som ingenjörer kostar därför jobb och tillväxt. Med förlorad tillväxt riskeras även den fortsatta utvecklingen av välfärden. är det ingen överdrift att påstå att ingenjörer till stor del byggt och kommer att fortsätta bygga välstånd och välfärd. bör därför ställa sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att upprätta en nationell strategi för fler kvinnor till ingenjörsyrkena såsom jämnare balans inom ingenjörsyrkena och tillkännage detta för regeringen.