mot · H8023128 · 2020-10-06 00:00:00 — Skolinspektionen ska tillföras medel för att genomföra fler kontroller och oanmälda besök. Problemen med otrygghet, dålig studiero samt hot och våld i skolan har ökat och måste åtgärdas. Elever som inte klarar av en normal undervisningssituation och inte är mottagliga för vuxenvärldens markeringar är ett arbetsmiljöproblem och förstör studieron för andra elever. De behöver extra stöd av särskilt kompetent personal, och ska därför placeras i jourklass. Förberedelseskola är en skolform avsedd för elever som ännu inte tillägnat sig svenska. Det är inte en rimlig ordning att vanliga lärare, utöver sina ordinarie uppgifter, ska behöva hantera elever som inte behärskar undervisningsspråket. Nyanlända elever ska därför placeras i förberedelseskola tills de är redo att slussas in i den ordinarie verksamheten. Eftersom missförhållanden i många skolor vuxit i omfattning behövs en rejäl satsning på Skolinspektionen. Fler kontroller, oanmälda besök samt utökning av rutiner för kravställning och uppföljning behövs. Om Skolinspektionen noterar att en skola, trots upprepade varningar, inte fungerar och utgör ett arbetsmiljöproblem för lärare och elever, ska staten ta över dess drift. Staten tillsätter då en rektor som får de befogenheter och resurser som krävs för att verksamheten ska kunna drivas i enlighet med läroplanens intentioner. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 15.4 Tvååriga praktiska gymnasier förslag: Samtliga praktiska gymnasieprogram ska minska från studietid till studietid. Gymnasieskolan i har stora problem med att många elever inte fullföljer sina utbildningar. Många elever hoppar av skolan helt och hållet eller lämnar den med stora luckor i betyget. Detta är ett mycket stort problem, inte minst eftersom konkurrensen på arbetsmarknaden är stor, men också för att det är regel snarare än undantag att det krävs en genomförd gymnasieutbildning för att erhålla ett arbete. En del ungdomar vill snabbt ut på arbetsmarknaden och börja försörja sig själva. Alla ungdomar är däremot inte motiverade att studera teoretiska ämnen på gymnasiet. Genom att i praktiken tvinga dessa ungdomar att läsa 3‑åriga program, bidrar det nuvarande systemet till att fler ungdomar hoppar av gymnasiet. De tvååriga praktiska gymnasieprogrammen med minskat teoretiskt innehåll ska därför återinföras. Den som så vill kan sedan bygga på sin 2‑åriga utbildning med ett tredje år och därigenom stärka sin teoretiska profil. Förslaget beräknas minska utgifterna i kommunerna med 4,4–5,. Förslaget beräknas inte ha någon offentligfinansiell effekt 2021. förslag: En teknikbrygga ska införas. Ungdomar som inte erhållit jobb efter avslutad teoretisk utbildning kan erbjudas en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en så kallad teknikbrygga. Under två terminer stärker eleven sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man genomför en termin med betald praktik hos det lokala näringslivet. Staten skjuter till medel för en termins praktikperiod. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 15.6 Kvalitetssatsning på högskolor och universitet förslag: Produktivitetsavdrag ska avskaffas och medel ska tillföras för att öka lärartätheten på högskolor och universitet. Det finns, , en trend att anslagen per student på högskolor och universitet urholkas. Urholkningen av resurserna per student fortsätter år till stor del på grund av ett så kallat produktivitetsavdrag. Det innebär i korthet att de flesta utbildningar ska bli effektivare och en procentsats dras av när anslagen räknas upp i den årliga pris- och löneomräkningen. I slutändan innebär detta en orimlig situation, där interaktionen mellan lärare och studenter minskas till ett minimum och utbildningarnas kvalitet förfaller. budgeterar för ett avskaffande av produktivitetsavdraget och skjuter därutöver till medel för att öka lärartätheten och öka antalet undervisningstimmar. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 16 Miljö, energi och minskade utsläpp av växthusgaser Naturen ska bevaras och förvaltas på ett sätt som balanserar och tar hänsyn till samhällets olika intressen. lyfter fram människors hälsa, bevarande av ekosystem, biologisk mångfald och bevarandet av ett varierat kulturlandskap, liksom möjligheterna att bo och verka på landsbygden. Allt hänger ihop. natur och växlande geografi rymmer omistliga naturvärden som i många fall behöver skyddas från mänsklig påverkan. I andra fall är det just samspelet mellan natur och människa som upprätthåller det svenska kulturlandskapet. Sverigedemokratisk politik går i princip inte ut på att separera människan från naturen, snarare tvärtom. Vidare tyder ingenting på att fria människor avstår från resor och god levnadsstandard. Det bör inte heller vara politikens strävan, men vetenskaplig utveckling banar väg för modern miljöteknik som minskar människans miljöpåverkan. Regeringen lägger stora pengar på symbolprojekt, vars nytta ofta kan beskrivas som obetydlig eller direkt obefintlig. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, har ökat mycket kraftigt , från till i det som regeringen nu föreslår. Att ifrågasätta denna oseriösa hantering av skattemedel handlar absolut inte om brist på omsorg om miljön utan om att avvisa ineffektiv symbolpolitik till förmån för andra miljösatsningar och andra behov i samhället. förslag: Ett särskilt anslag för innovativ miljöteknik ska inrättas. En balanserad miljödebatt bör ha sin utgångspunkt i att världens befolkning ökar och att efterfrågan på energi och resurser måste mötas. Kunskap, teknik och internationellt samarbete är nyckelord inför dessa utmaningar i en osäker framtid. Om målet, från ett svenskt perspektiv, är att dämpa utsläppen av växthusgaser från förbränning av fossila bränslen bör blicken lyftas från de 1–1,(eller lägre, beroende på beräkningsmodell) av utsläppen som kommer från . I stället bör mer fokus ligga på kunskap, teknikutveckling samt att arbeta för ny miljöteknik för globalt genomslag. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. förslag: En forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft ska upprättas. Kärnkraften utgör ett besynnerligt kapitel i den svenska klimatdebatten. Medan de mest obetydliga och ineffektiva åtgärder lyfts fram som en fråga om liv och död så förhåller man sig väldigt kallsinnig till kärnkraften, som står för av den svenska elproduktionen. Nedläggningen av två reaktorer på är högst aktuell, vilket regeringen driver fram som om diskussionen om växthusgaser inte fanns. driver motsatt linje och förordar att kärnkraften inte bara ska bevaras utan också utvecklas. kan genom att finansiera en forskningsreaktor bidra till utvecklingen av fjärde generationens kärnkraft, som skulle tillåta ett radikalt bättre utnyttjande av kärnbränsle och minska produktionen av kärnavfall. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 16.3 Avskaffa skatten på avfallsförbränning förslag: Den särskilda punktskatten på avfallsförbränning ska avskaffas. motsätter sig en skatt på avfallsförbränning, främst för att den inte på ett vare sig kostnadseffektivt eller verkningsfullt sätt styr mot en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Skatter på avfallsförbränning har inte gett de effekter som varit önskvärda utan i praktiken endast renderat i ytterligare en pålaga på hushållen. Den utredning som tidigare lagts fram i frågan avstyrkte också förslaget om att införa denna skatt, som samtliga berörda myndigheter också avstyrkte det, liksom Kommuner och Landsting. Denna skatt försämrar lönsamheten för de verk som eldar avfall och där regeringens skattepolitik redan har haft en mycket negativ inverkan på konkurrenskraften för kraftvärmen i . Den föreslagna skatten bör därmed avskaffas. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. förslag: En statlig stimulans för vätgasteknik ska införas. Övriga partier i riksdag har en överenskommelse om att fasa ut fossila drivmedel . Att minska oljeberoendet är en bra målsättning, men den helt orealistiska tidsplanen riskerar att undergräva allmänhetens förtroende för politiska mål. Att försöka forcera en orealistisk tidsplan riskerar dessutom att leda till kostnadsineffektiva eller till och med kontraproduktiva åtgärder. Batteri- och vätgasdrift emotser dock, av allt att döma, en positiv utveckling utan omfattande statliga åtgärder. förordar däremot en statlig stimulans för vätgastekniken, som kommer att utgöra ett viktigt komplement. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. förslag: Försvarsberedningens rapporter ”Värnkraft” och ”Motståndskraft” ska finansieras fullt ut med målsättningen att Försvarsmaktens medel uppgår till , motsvarande av BNP, . Förberedelser ska ske för fortsatt stegvis upptrappning under kommande försvarsbeslut perioden –2030 för att uppnå av BNP . målsättning är att stärka det svenska totalförsvaret i en omfattning som återställer dess förmåga att skydda hela territoriet från yttre hot. Detta kräver rejäla satsningar på såväl ett skalförsvar som ett invasionsförsvar, i syfte att skapa en tröskeleffekt, så att en presumtiv angripare avhåller sig från aggressionshandlingar mot . Ett sådant försvar baseras inte bara på högteknologiska vapen, utan även på en stark försvarsvilja. Detta i sin tur uppnås genom satsningar på en utökad värnplikt, engagerade och lojala medborgare samt en stark uppslutning till totalförsvarets frivilligorganisationer. Figur 12 Försvarsanslag som del av BNP, 2019, andel i procent anser att försvarsbudgeten, som andel av BNP, ska fördubblas jämfört med dagens nivå. För att undvika att Försvarsmakten blir en budgetregulator krävs en grundlag som reglerar att försvarsbudgeten ska ha en lägsta nivå om av BNP. Antalet brigader i armén behöver utökas och förbandens materiel moderniseras. Detta kräver att fler regementen etableras. behöver också ett modernt luftvärnssystem med förmåga att bekämpa kryssningsrobotar. har mer än kust. För att kunna övervaka denna på ett effektivt sätt ser att den svenska marinen behöver förstärkas genom fler fartyg, ubåtar och amfibieförband. För att klara av utbildningen av fler förband behöver fler regementen och marinbaser etableras inom marinen. Även marinen har ett stort behov av modernt luftvärn. bedömer vidare att flygvapnet behöver tillföras ytterligare flygplan och basförband för att klara av en framtida hotmiljö och de krav som den kommer att ställa. Fler flygflottiljer behöver etableras för att klara av produktionen av dessa förband, och flygvapnet behöver även ersätta sina tunga transportflygplan. Om totalförsvaret ska kunna växa i enlighet med denna vision är en väl fungerande personalförsörjning helt avgörande. Antalet värnpliktiga kommer att behöva öka för att fylla upp nya förband med kompetent personal, vilket även innebär att officersutbildningen behöver utökas och omstruktureras. Avslutningsvis är ett väl utbyggt och uthålligt civilförsvar av stor betydelse för försvarsförmåga. För att återupprätta ett sådant krävs omfattande satsningar på området. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. förslag: Inrättandet av beredskapslager för eventuella krissituationer ska skyndsamt utredas. beredskapslager avvecklades stegvis och framåt. Lagringen av exempelvis livsmedel, läkemedel, sjukvårdsmaterial samt drivmedel avsåg att göra mindre sårbart för längre perioder av avspärrning. Vad gäller insatsmedel till jordbruket var lagren dimensionerade för att klara blockad. Besynnerligt nog innebar EU-medlemskapet, då det svenska jordbruket inledde sin tillbakagång, att lagren minskades väsentligt. [47] Regeringen och berörda myndigheter bör under alla omständigheter skyndsamt planera för inrättandet av beredskapslager för eventuella krissituationer. Utöver lager av livsmedel (och sjukvårdsmateriel) bör bygga upp förråd av insatsvaror såsom utsäde, agrokemikalier och drivmedel. förslag: biståndsram ska utgöra av BNI 2021. ser bistånd som det primära verktyget för att understödja fattiga människor i utvecklingsländer. bistånd bör fokusera på att tillmötesgå utsatta personers grundläggande behov i deras vardag. I en värld som till stor del präglas av god ekonomisk tillväxt, snabb förbättring av levnadsstandarder samt ökad framtidstro är det inte acceptabelt att miljoner människor saknar tillgång till enkel sanitet, grundläggande sjukvård och säkert dricksvatten. kan inte som enskilt land ta ett helhetsansvar för att över 700 miljoner människor lever i extrem fattigdom, men vi kan bidra till en positiv utveckling genom befintliga institutioner. har bistånd präglats av ett antal incidenter, som understryker ett akut reformbehov och som i det längre perspektivet utgör ett hot mot allmänhetens förtroende för biståndet som verktyg. ser fyra konkreta problem som måste adresseras : en osund företagskultur vad gäller ersättningar inom biståndsorganisationer, bristfällig kontroll över utbetalningar och betalningsmottagare, otillräcklig resultatstyrning inom framförallt demokratibiståndet samt skadliga incitament som följer av utgiftsmålet om av BNI. För /21 föreslås en biståndsram om av BNI, vilket beräknas minska utgifterna i statens budget med 2021. 19 Kultur och sammanhållning Kultursektorn har drabbats hårt av coronapandemin. Inställda föreställningar och stängda utställningar, ovisshet om kommande planerade evenemang, publikbortfall och andra intäktsbortfall har varit vardag för branschen under krisen. Detta är å ena sidan inte överraskande utan en följd av verksamheternas natur, då stora delar av kultursektorn är orienterade mot publik verksamhet som bygger på upplevelser och möten människor emellan. visar det å andra sidan på sårbarheten i dagens system och förstärker principiella idé om att fler av kulturlivets aktörer behöver fler ben att stå på och stimuleras till en högre krisberedskap. För har kulturen en central plats i livet, samhället och politiken. Våra ledord lyder sammanhållning, tillgänglighet och folkhälsa. Kultur ska vara lättillgänglig inte minst för barn, gamla och funktionsnedsatta. En särskilt viktig roll har kulturen för ett starkt socialt kapital och social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. är unikt, och självklart är den svenska kulturen unik och värd att värna, vårda och visa. Den gemensamma svenska kulturen har också en avgörande betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle som formats i – det välfärdssamhälle vi ser krackelera inte minst på grund av storskaliga kulturella spänningar och motsättningar. Att stärka vårt lands gemenskap liksom kulturarvets ställning är alltså positivt för samhällsutvecklingen och den nationella sammanhållningen. Svensk kultur ska erkännas och kultur- och kunskapsinstitutioner med bildningsuppdrag tillåtas få vara just bildningsinstitutioner. För del är det viktigare att samlas kring gemensamma normer och värderingar, traditioner, seder och bruk för att hålla ihop. Särskilt viktigt är detta i ett samhälle med en solidariskt finansierad välfärd, just eftersom den solidaritet som håller upp systemet i sin tur baseras på en gemensam identitet och en stark känsla av gemenskap. syn är att den svenska kulturen ska erkännas och blomstra. Utifrån det här bör en stor del av kulturpolitikens fokus vara att vårda och värna det svenska kulturarvet, det svenska språket, svenska värderingar och kunskap om historia. Samhället bör även prioritera tillgänglighetsåtgärder, kultur i relation till folkhälsa och insatser som är ägnade åt att bevara det svenska naturarvet. Allas rätt till kultur och gemensamma kulturella referenspunkter är en grogrund för social sammanhållning mellan gammal och ung, fattig och rik, stadsbo och landsbygdsbo, oavsett härkomst. förslag: En kulturarvsmiljard ska införas. Den svenska kulturens särart bottnar i historia, natur och klimat. Det svenska kulturarvet ska vårdas och värnas, till gagn för nationens sammanhållning och för att öka kunskaperna om svensk historia och vår gemensamma identitet. I konkreta budgettermer översätts detta i en kulturarvsmiljard, där en höjning av den kyrkoantikvariska ersättningen motsvarar ungefär hälften. Andra komponenter är satsningar på bland annat , och folkminnen och . vill även inrätta en särskild fond dit privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör kulturarvet. Utöver att bidra med rena ekonomiska medel skulle en särskild kulturarvsfond också skicka en tydlig signal om att staten värdesätter den svenska nationens historia och kulturarv – på riktigt, från yttre glesbygd till inre storstad. avsätter också medel för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bland annat genom ett rotavdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. Framåt bör en samlad översyn av utbildningsbehoven inom byggnadsvårds- och kulturmiljöområdet i stort göras för att säkra kunskapsöverföring och rekryteringsbehov för framtiden. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 19.2 Kulturlotsar och Sverigecenter förslag: Kulturlotsar och Sverigecenter ska införas. För att stärka integrationen i samhället, kommunernas utveckling, invånares relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet föreslår kulturlotsar och Sverigecenter, en landsomfattande kulturpolitisk reform för sammanhållning och vitalisering av kulturlivet. Kulturlotsen är en funktion för samordning av kulturinsatser på både och nationell nivå. Lotsreformen utgör huvuddelen av denna satsning. Sverigecentren, en form av pilotprojekt, är tänkta som en väg till deltagande i svensk kultur och samhällsorientering i landets särskilt utsatta områden. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. förslag: Bibliotekstjänsterna och den tryckta litteraturskatten ska digitaliseras. Våra nordiska grannländer har i flera avseenden gjort betydande framsteg vad gäller digitaliseringen av bibliotekstjänster och har visat på möjligheter att utveckla biblioteken och deras uppdrag och samverkan. För ökat nordiskt erfarenhetsutbyte, ökad likvärdighet och bättre samordning bör det vara en uttalad ambition att digitaliserar merparten av vad som har getts ut i landet. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. förslag: Produktionsincitament för filmproduktion ska införas. är på väg att tappa vital film- och tv-produktion. Stora delar av vår omvärld har statliga produktionsrabatter för filmproduktion i landet där staten återbetalar av bolagens utgifter, vilket stimulerar såväl filmskapandet som inspelningsmiljöerna och ekonomin. Det här ger andra länder stora konkurrensfördelar och motsvarande nackdelar så länge motsvarande rabatter saknas i vårt land. Detta har blivit alltmer kännbart , då stora filmproduktioner förlagts till andra länder. motionerade om införandet av produktionsrabatter för filmproduktion i och har drivit frågan . övriga partier och även sittande regering har anammat förslaget och är i sak positivt inställda. har tidigare riktat ett tillkännagivande om att utreda frågan. Frågan är nu utredd, men regeringen avsätter inga ekonomiska medel för ett införande, inte heller . Rapporter från och finns att tillgå i frågan. Reformen väntas initialt kosta att införa, men beräknas vara självfinansierande och stärka flera delar av näringslivet och besöksnäringen. Att medel för produktionsincitament för filmindustri i saknas såväl i årets som i förra årets budgetproposition från regeringen har uppmärksammats medialt. Ett införande kan ses inte bara som en stimulans för filmproduktion, utan även en successiv omställning från en bidragsfinansierad och politiserad filmpolitik till en friare filmbransch med bättre villkor för filmproducenter och branschen i stort. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. Den långsiktiga visionen för bostadspolitik är balans mellan utbud och efterfrågan. Storskalig invandring har drivit fram ett efterfrågeöverskott och bidragit till köbildning och stor obalans på bostadsmarknaden. Byggsektorns konkurrens, planering och finansiering av bostäder är ytterligare faktorer som påverkar situationen på bostadsmarknaden. Den långsiktiga visionen måste vara att otrygga bostadsområden steg för steg förbättras så att alla bostadsområden kan anses vara trygga, vilket inte är fallet . Det finns många aspekter på denna utveckling, inte minst socioekonomiska, men bostadspolitiken utgör en pusselbit. vill åstadkomma en social bostadspolitik som på riktigt gagnar unga personer, hemlösa och äldre som lever i olika former av ekonomisk utsatthet. påverkar bostadspolitiken alla grupper i samhället och målet måste vara att åstadkomma en fungerande helhet. 20.1 Ytterligare sänkt fastighetsavgift för utsatta grupper förslag: Taket på fastighetsavgiften för småhus avseende pensionärer och utsatta grupper ska sänkas från till av inkomsten. Fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad för grupper som är ekonomiskt utsatta. Pensionärer eller de som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning har en takbegränsning av hur mycket av sin inkomst de ska behöva betala i fastighetsavgift. ser positivt på denna begränsningsregel och vill ytterligare sänka nivån för hur mycket fastighetsavgiften maximalt ska kunna belasta utsatta grupper i samhället. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. 20.2 Klassificera studentbostäder som elevhem förslag: Fastighetsavgiften på studentbostäder ska avskaffas. På många av högskoleorter, inte minst i storstäderna, råder akut brist på studentbostäder. Det rör sig om ett växande problem i form av utbredd osäkerhet, långa köer, trångboddhet, långpendling och i många fall en växande svart marknad. I längden utgör detta en betydande socioekonomisk problematik i och med att det gör det väsentligt svårare för ungdomar från mindre välbeställda familjer att studera. anser att studentbostäder ska kunna jämställas med elevhem och därmed omfattas av ett undantag i fastighetstaxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. Dessutom bör den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder avskaffas. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. 20.3 Skatt vid andrahandsuthyrning förslag: Schablonavdraget för andrahandsuthyrning ska utökas från till . När stor bostadsbrist råder tenderar informella andrahandsmarknader och mer eller mindre tvivelaktiga överenskommelser uppstå, vilka myndigheterna inte har insyn i. Laglig andrahandsuthyrning är då att föredra, vilket man kan stimulera genom att göra det skattemässigt mer attraktivt. I till exempel har man lyckats lösa en del av bostadsbristen genom att skattebefria andrahandsuthyrning. vill därför utöka gränsen för hur mycket det är tillåtet att hyra ut en del av bostad i andra hand skattebefriat. Förslaget kan därtill antas öka utbudet av tillgängliga lägenheter. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. 20.4 Ökad trygghet i utsatta områden förslag: Tryggheten i utsatta områden ska stärkas. Säkerheten och tryggheten i många av landets bostadsområden och stadsdelar har försämrats, framför allt i de så kallade utsatta områdena. Det är ett stort problem, där insatser behövs för förbättring. Satsningar behövs på utökad fysisk planering för ökad säkerhet och trygghet genom exempelvis ökad belysning och uppöppnande av områden mellan byggnader. Vidare behövs utvecklad organiserad samverkan där polisen, andra offentliga aktörer, fastighetsägare med flera intressenter deltar. Metoder som använts och givit goda resultat både nationellt och internationellt är exempelvis BID-samverkan (Business Improvement Districts) och CPTED (crime prevention through environmental design). Metoderna kan med fördel på ett mer organiserat sätt implementeras i . Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. är ett tillväxt- och välfärdsvänligt parti.