mot · H8022709 · 2020-10-05 00:00:00 — Enligt ska kommunen ta hänsyn till klimatrisker vid planering av ny bebyggelse. I översiktsplanen ska kommunen ge sin syn på risken för skador på den byggda miljön som kan följa av översvämning, ras, skred och erosion, som är klimatrelaterade, samt hur riskerna kan minska eller upphöra. Men trots detta bebyggs områden som riskerar att bli översvämmade, med risker för stora kostnader för enskilda och samhället. SKR har framfört till regeringen hur klimatanpassningsfrågorna kan fungera bättre. Det som framförallt borde göras är att inte enbart markera i översiktsplanen var man inte ska bygga, utan också följa översiktsplaneringen i beslut som fattas i kommunerna. Att arbeta med klimatanpassning med utgångspunkt från de naturgivna förutsättningarna eller med naturen som förebild, ökar möjligheten att nå flera miljö- och samhällsmål . Det finns olika typer av ekosystemtjänster, men i ett klimatsammanhang är de viktigaste funktionerna de vatten- och temperaturreglerande tjänsterna som naturen kan utföra. Ett exempel är att en våtmark bidrar i klimatanpassningen genom att fördröja vattnet i landskapet, som den bidrar till att kväve och fosfor renas och den biologiska mångfalden gynnas. Dessutom kan området användas för rekreation och friluftsliv. De regionala handlingsplanerna för grön infrastruktur ger också ett nödvändigt underlag för att kunna arbeta mer effektivt med klimatanpassning. Arbetet med grön infrastruktur har ifrågasatts från starka markägarintressen, mot bättre vetande. Grön infrastruktur är bara ett verktyg för samhällsplanering med ett helhetsperspektiv på landskapens kvaliteter och ekologiska samband. Om man inte samlar kunskapen på landskapsnivå kommer det att vara mycket svårt att förstå vilka åtgärder som är viktigast för att klara av klimatanpassningen. Grön infrastruktur definieras som ett ekologiskt funktionellt nätverk av livsmiljöer och strukturer, naturområden samt anlagda element som utformas, brukas och förvaltas på ett sätt så att biologisk mångfald bevaras och för samhället viktiga ekosystemtjänster främjas i hela landskapet. Behovet av klimatanpassning och hänsyn till ekosystemtjänster ökar och har både en stark koppling till varandra och till en väl fungerande grön infrastruktur. Det är viktigare att prioritera ekosystembaserade lösningar för klimatanpassning än artificiella tekniska lösningar, inte minst ur kostnadssynpunkt. Arbetet med klimatanpassning av statlig egendom behöver utvecklas så att statliga aktörer kan vara förebilder och bidra med kompetens i samverkan med privata aktörer. anser att det nationella kunskapscentret för klimatanpassning inom samt myndigheternas samarbete i nationellt nätverk för klimatanpassning måste stärkas. Det finns ett behov av att stärka arbete med att öka kunskaperna om vattenförsörjning, vattenbristsituationer, lokala beslutsunderlag, skyfall samt översvämningskänslig infrastruktur. Vattenförsörjningen är sårbar för klimatförändringar och det behövs en kartläggning för att långsiktiga investeringar i vattenförsörjningen ska göras på rätt sätt. All översvämningskänslig infrastruktur måste klimatanpassas och det behövs en utveckling av lokalt anpassat kunskaps- och beslutsunderlag i miljöer och andra skyfallskänsliga områden. Myndigheterna bedömer att kunskaperna om påverkan på kust och haven inklusive havsförsurning måste öka. När ett kunskapsunderlag för framtida havsnivåer tas fram behöver det få effekt i den fysiska planeringen. Allt fler kommuner har planer för klimatanpassning, men det återspeglas inte alltid i de beslut som fattas i byggnadsnämnderna. För att få en mer effektiv klimatövervakning behöver modeller utifrån olika utsläppsscenarier arbetas fram och det finns ett stort värde i att information om klimatanpassning görs tillgänglig för allmänheten och för beslutsfattare. När det gäller ras- och skredriskkarteringar samt stranderosion behövs också mer kunskapsutveckling. När olika aktörer ska kunna avgöra vilka åtgärder som är de bästa för att begränsa klimatförändringar och vidta åtgärder inom klimatanpassning behöver vetenskapen inte bara vara enig om orsaken till klimatförändringar, utan också om hur man bäst når effektiva resultat. Det behövs en bred samverkan kring värmeböljor. Särskilt behövs en god planering för hur vi skyddar den äldre befolkningen som är särskilt känslig för värmeböljor. Risken för skogsbränder och gräsbränder blir större med ett varmare klimat; mer kunskap kommer behövas för att både vidta förebyggande åtgärder och bekämpa bränder. Klimatförändringarna i kommer att få en stor global påverkan och konsekvenserna för behöver beskrivas bättre. har både resurser och kunskap att tackla miljöutmaningarna. Ännu mer resurser kan möjliggöra kraftfulla åtgärder genom en grön skatteväxling. Om inte fler kraftfulla åtgärder sätts in nu kommer flera av miljömålen vara omöjliga att uppnå. En rättvis grön skatteväxling kan minska utsläppen och öka jämlikheten. har förhållandevis lågt skattetryck på miljöskadlig verksamhet i förhållande till de skatter som tas ut. Vi vill höja skatten på sådant som är dåligt för miljön. Genom att växla höjda miljöskatter mot skattesänkningar som främst riktas mot låg- och medelinkomsttagare främjar vi en rättvis grön omställning. Med termen skatteväxling menar man vanligtvis att en ökad intäkt från miljöskatter används till sänkning av skatt på arbete, eller andra snedvridande skatter i ekonomin. En grundtanke med skatteväxlingen är att den inte bara kan ge en miljövinst utan också andra samhällsvinster som ökad jämlikhet eller nya jobb. Enligt punkt fem i januariavtalet ska en kraftfull grön skatteväxling genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Målet är att den ska omsluta under nuvarande mandatperiod. Ett fortsatt arbete med den gröna skatteväxlingen behöver både fokusera på vad som bör beskattas hårdare och var skattelättnaderna ska ske, så att det gynnar social hållbarhet, gröna jobb och grönt företagande. I det fortsatta arbetet med grön skatteväxling bör ett ökat fokus läggas på en mängd olika åtgärder som syftar till att bland annat avskaffa klimatskadliga subventioner, stärka cirkulär ekonomi, avgifta kretsloppen, skapa incitament för mer resurssnåla kretslopp, hushålla med mark och vatten och ge effektivare energianvändning och transporter. Principen att förorenaren ska betala, ”polluter pays principle”, är en helt grundläggande princip som har sitt ursprung i en FN-deklaration. Principen är central i (MB). Den finns även med bland de allmänna hänsynsreglerna i kap. 2 i MB. Det finns många exempel på att principen satts ur spel och inte genomförs konsekvent. Bland annat är subventioner av fossil energi ett exempel på detta. Det finns också exempel på företag och organisationer som inte gärna betalar för gamla miljösynder. Ett exempel på det är Försvarsmakten som inte vill ta kostnaderna för sanering och ersättning av rening av PFAS som spridits i försvarets verksamhet historiskt. Om inte ens statens egna organisationer föregår med gott exempel kan det vara svårt att få andra aktörer att leva upp till lagar och regler. Det är viktigt att vi har ett effektivt miljö- och klimatarbete. Därför måste myndigheterna få i uppdrag att utföra flera tidiga och breda samhällsekonomiska konsekvensanalyser. Det bör genomföras en översyn av subventioner för att fasa ut dem, eller förändra dem så att den negativa miljöpåverkan minskas. Nya subventioners utformning måste granskas ur ett miljöperspektiv innan de införs. Stärk myndigheternas och de statliga bolagens hållbarhetsarbete har i regeringen tagit flera initiativ för en mer hållbar upphandling, både med avseende på klimatmål, som djurvälfärd och olika miljöhänsyn. Detta arbete måste fortsatt stärkas och våra myndigheter måste ges de bästa förutsättningar att vara föregångare i hållbar upphandling. Staten ska gå före och vara en förebild för andra aktörer i samhället, när det gäller klimat, miljö och djurvälfärd. Offentlig upphandling är ett effektivt instrument för att främja god konkurrens och sund användning av skattemedel och måste användas mer effektivt för att miljömålen ska nås. Det finns en stor potential att genom offentlig upphandling bidra till minskade utsläpp. Men det finns också anledning att driva innovation och driva fram nya produkter till marknaden. Innovationsupphandlingar behöver utnyttjas i större grad, men behöver ofta delfinansieras med olika stödformer, till exempel Klimatklivet. har en viktig roll i klimatarbetet. borde samverka med kommuner och regioner i syfte att utveckla nya upphandlingsriktlinjer inom fler områden som bidrar till att nå klimatmål och att de upphandlingsinsatser som ger störst klimatnytta för pengarna kan prioriteras. Upphandling på transportinfrastrukturområdet och för bostadsbyggande är särskilt viktigt då upphandlingarna både ger upphov till stora utsläpp i samband med anläggning men även vid drift. Offentlig upphandling behöver inriktas mer på att efterfrågan på mer miljö- och klimatanpassade material ökar och att strategierna för cirkulär ekonomi blir en modell för upphandlingsarbetet. Statliga bolag måste styras i en miljömässigt hållbar riktning. De bolag som står för av de statliga bolagens klimatpåverkan är , , , Postnord och . I den senaste ägarpolicyn beslutade regeringen att bolagen ska vara föredömen inom sin bransch och arbeta för att uppnå miljökvalitetsmålen och . anser att regeringen bör utveckla och intensifiera ägarstyrningen så att skrivningarna om hållbarhet får genomslag. Om ska nå upp till åtagandena i måste vi ta stora steg för att minska vårt fossilberoende. ser att en viktig del i detta är att fasa ut de subventioner av fossilanvändning som finns genom skattenedsättningar, avdrag och särskilda undantag. Vissa branscher kommer behöva kompenseras för de ökade kostnader som uppstår när fossila subventioner tas bort. Ett sådant stöd bör dock istället stimulera till en snabbare omställning till fossilfrihet. I regeringsställning har drivit igenom flera viktiga steg för att fasa ut fossila subventioner. Till exempel infördes en skatt på flygresor för att kompensera för att flygets bränsle inte är beskattat, systemet för tjänstebilar ändrades så att de smutsiga bilarna nu beskattas hårdare, ett bränslebyte inleddes som innebär att allt mindre av den bensin och diesel som säljs i är fossil, och viktiga förändringar av EU:s utsläppshandelssystem drevs igenom, vilket har lett till ett högre pris på utsläppsrätter. Arbetet måste fortsätta med siktet på att alla fossila subventioner avvecklas. mål är att få slut på subventionerna till bilpendling i storstadsregionerna. Dagens system för reseavdrag leder till höga utsläpp och det gynnar höginkomsttagande bilåkare. Dessutom leder systemet till att ersättningar om miljardbelopp betalas ut felaktigt. Det är viktigt att den nya utformningen av reseavdraget leder till en överföring från bil till kollektivtrafik och ett totalt lägre transportarbete. vill att reseavdragen ska göras avståndsbaserade och oberoende av färdmedel för att underlätta för dem som bor på landsbygden. De som samåker ska gynnas. Personer som bor i glesbygd utan tillgång till kollektivtrafik ska inte missgynnas. Reseavdraget ska vara utformat på ett rättvist sätt. Fasa ut skatteundantag i industrin Omställningen till fossilfrihet är givetvis en avgörande klimatfråga, men det är också en fråga om svenska företags konkurrenskraft på en framtida världsmarknad där högre krav ställs på hållbarhet. De företag som inte ställer om kommer få svårt att klara sig. vill att svenska företag ska vara framtidens marknadsledare. Om det ska bli verklighet kan vi inte fördröja omställningen genom att politiker skyddar verksamheter som behöver fossila subventioner för att klara sig. Framtidens framgångsrika företag är inte de som låser in sig i fossilberoende utan de som tar ansvar för att minska sin klimatpåverkan. Återhämtningen från coronakrisen ska vara grön. Ekonomin måste återhämta sig, tusentals jobb skapas genom investeringar i ett modernt, medmänskligt och grönt samhälle. Vi måste möta klimatkrisen och på allvar bevara den biologiska mångfalden. ska utvecklas till ett ännu bättre välfärdssamhälle. Vi behöver satsa på framtidens moderna transportlösningar med en mångfald av nya tåg, spårvagnar, höghastighetståg, cyklar, elcyklar samt bussar och bilar som kör på förnybart. ska bygga om och bygga klokt. Rusta upp bostadsområden och inte bara prata om utan också på allvar göra landsbygderna blomstrande, där företagande, gröna näringar och besöksnäring utvecklas i takt med ett starkare bevarande av svensk natur. Friska och starka ekosystem som klarar att leverera de ekosystemtjänster vår överlevnad är beroende av ska säkras. luft att andas, mat på bordet, myllrande rika odlingsjordar, rent vatten att släcka törsten med. Vi vill göra återvinning till en affärsmodell och alltid betrakta avfall som resurs. Vi vill säkra ett hälsosamt arbetsliv för alla. Du ska kunna utvecklas på jobbet, men också ha tid att leva. Vi låser in samhällsekonomin inom planetens gränser. Det här är en unik chans. Att skapa ett solidariskt, medmänskligt och hållbart samhälle – det är vårt bästa vaccin mot nästa kris. Sedan kom in i regeringen har satsningarna på miljö- och klimatarbete mer än trefaldigats. Historiska reformer har genomförts, en klimatlag har beslutats i bred enighet, en första klimathandlingsplan har tagits fram, skyddet av naturmiljön har stärkts, utsläppen har minskat och sanering av gamla miljögiftskandaler skyndas på. Resultatet av dessa reformer är att på många sätt har ledartröjan i omställningen globalt. Världens blickar är riktade mot oss. Varje gång vi vunnit framgång är det fortfarande mycket mer som behöver göras. En bred och kraftfull satsning på klimatet och miljön rustar för den nya verklighet där oljan inte längre ska vara ekonomins minsta byggsten och där ett förändrat klimat tvingar oss att hantera nya väderextremer. Det är viktigt att vi inte kör in i gamla fossila hjulspår, utan att vi bygger upp ett robust, klimatsmart och hållbart samhälle, med tro . [1] , 2018. [2] . [3] . [4] (2020), Dignity Not Destitution. [5] . [6] Klimatologi nr 56 2020, Klimatförändringar och biologisk mångfald – Slutsatser från IPCC och IPBES i ett svenskt perspektiv. [7] , 2019: Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019; SOU 2017:63 Miljötillsyn och sanktioner – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. [8] . [9] Miljömålens relevans i svenska MKB- och tillståndsprocesser, , et al. 2018, IVL. [10] Water JPI Knowledge (2019), Contaminants of Emerging Concern – an emerging risk in our waters, (), ”Vi måste minska riskerna med potentiellt hälsofarliga ämnen i vatten”, . [11] Miljömålens relevans i svenska MKB- och tillståndsprocesser, , et al. 2018, IVL. [12] SOU 2017:63. [13] skrivelse till regeringen 201629. [14] SOU 2017:34 Ekologisk kompensation. [15] IVL tillsammans med Svensk försäkring, Klimatanpassning 2019, så långt har kommuner kommit.