mot · H7023604 · 2020-04-29 00:00:00 — Fram till var det obligatoriskt att anmäla till förutomstående utredning enligt lex om någon hade begått självmord efter den senaste gången som den stod i kontakt med vården. Men när ändrade sina föreskrifter slopades anmälningsplikten eftersom det inte fanns lagstöd. För att på bästa sätt arbeta preventivt för att minska antalet självmord är det avgörande med nationell statistik som belyser situationen. Vi kristdemokrater anser därför att det ska införas anmälningsplikt för hälso- och sjukvården samt vid självmord. Genom ökad kunskap och evidensbaserade metoder kan vi förbättra folkhälsan och rädda liv! Regeringen har satsat på arbetet med barn och unga i utsatta situationer samt med våldsutsatta kvinnor, barn och hbtq-personer och mot våld i nära relationer. Det är nödvändiga satsningar, men de behöver kompletteras med en liknande satsning på suicidprevention i enlighet med de larmrapporter som kommer. Larmen om självmord har ökat successivt . Även rapporterar polisen, som åker på akuta larm om självmord, en kraftig ökning. Deras situation har redan tidigare varit mycket ansträngd. Polisen åkte i genomsnitt på två larm om självmord , dygnet runt, . anser att polisen bör bli avlastad från detta uppdrag för de utsatta personernas skull, då de så snabbt som möjligt bör få träffa personer med vårdkompetens i stället för poliser, vars huvuduppgift är att bekämpa och förebygga brott. Att må akut psykiskt dåligt är inget brott. Det är viktigt att polisen avlastas från sådant som inte är deras huvuduppgift, så att de kan fokusera på brottsligheten. Även om viss brottslighet minskar på grund av coronapandemin fortsätter annan med full kraft och åter annan har ökat, såsom våld i hemmet. Polisen måste kunna fokusera på att hantera detta. presenterade också regeringen en satsning på på psykiatriambulanser, till synes modellerat efter förslag, som skulle bli verklighet genom en överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR). En glädjande nyhet, om det inte vore för att SKR genast gick ut och dementerade den. Det fanns inget öronmärkt stöd på till psykiatriambulanser, utan detta skulle kunna användas till olika typer av mobila lösningar och användas brett, enligt SKR. Det är illavarslande att regeringen både vilseleder kring vilka avtal de slutit med SKR och att de inte genomför tillräckliga åtgärder för att avlasta polisen. Den faktiska satsningen tycks snarare landa kring , ungefär en femtedel av de utlovande medlen. är eniga om att det behövs fler satsningar än enbart sådana på psykiatriambulanser för att åstadkomma en förbättring av den psykiska ohälsan i , men det är den enda åtgärden som direkt avlastar polisen. Därför vill vi fortsätta att påtala behovet av att avsätta medel specifikt till detta och har föreslagit en satsning på på psykiatriambulanser. Familjepolitik för ökad trygghet och frihet När andra partier på hela den politiska skalan inte ser – eller till och med vill försvaga – familjens roll i samhället, vill tvärtom stärka den. Familjen är den mest grundläggande formen av gemenskap och den grund som samhället står på. Barn som växer upp i trygga familjer får goda förutsättningar att klara livets utmaningar, vilket inte bara stärker dem själva utan även blir en tillgång för hela samhället. Familjers förutsättningar och barns behov kan se olika ut, och det är föräldrarna som har det primära ansvaret att avgöra vad som är bäst för deras barn och deras familj – inte staten eller kommunen. Politiken ska stödja familjen och föräldrarna, inte styra. vill öka familjers handlingsutrymme, möjliggöra mer tid med barnen, uppvärdera föräldraskapet, möjliggöra olika barnomsorgsformer samt stärka barnfamiljers ekonomi. Alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer. Föräldraskapet är ett gemensamt åtagande och därför är det också föräldrarna själva som ska få avgöra hur föräldrapenningdagarna ska användas. Vi vill avskaffa kvoteringen helt och menar att föräldrar även fritt ska kunna överlåta föräldrapenningdagar till varandra eller till andra närstående som exempelvis mor- och farföräldrar eller en bonusförälder. För att öka föräldrarnas handlingsutrymme vill vi skydda föräldraledigas inkomst och utvidga rätten till föräldraledighet . finns flera begränsningar som försvårar föräldraledighet när barnet är lite större – något som pappor ofta efterfrågar eller tar. Vi vill också införa en möjlighet att fritt använda de befintliga föräldrapenningdagarna som dubbeldagar. vill också att det ska finnas möjlighet för föräldrar att få barnomsorgspeng för omsorg om enbart egna barn i hemmet. Barnomsorgspengen ska uppgå till per barn och månad och betraktas som inkomst och vara skattepliktig och pensionsgrundande. Barnomsorgspeng för egna barn gäller för barn som har fyllt 1 men inte . Kommunerna ska också vara skyldiga att erbjuda familjedaghem för de föräldrar som önskar det. Barngrupperna i förskolan är för stora. av de allra minsta barnen vistas i grupper som ligger över maximala riktvärde på 6 till 12 barn. Denna utveckling måste vändas! vill införa en ny lag om att grupper med barn som är och yngre inte får överstiga 12 barn. Staten har huvudansvar för finansieringen som bygger på en modell med något höjd maxtaxa för hushåll som tjänar , en investering i samma storlek och sedan ett tillskott från staten. Mot bakgrund av den relativt sett svaga utvecklingen av barnfamiljernas disponibla inkomst anser att barnfamiljernas ekonomi behöver förstärkas. Det behöver ske på ett sätt som ökar flexibiliteten för småbarnsföräldrar och stärker incitamenten för arbete. Vi föreslår därför ett jobbskatteavdrag för föräldrar som stegvis byggs ut till per förälder och månad. För föräldrar till barn som är 0–ska skattereduktionen även omfatta andra inkomster såsom föräldrapenning eller a-kassa. Att öka möjligheterna för föräldrar att få arbete är det bästa sättet att minska risken för att barn ska leva i ekonomisk utsatthet. Men det behövs också riktade insatser. För att stötta de barnfamiljer som har det sämst ställt vill vi höja det barnrelaterade bostadsbidraget med för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Eftersom bostadsbidraget har släpat efter har dess betydelse för att stötta hushållen minskat. Vi föreslår därför att inkomsttaket ska höjas med för att bättre avspegla dagens löne- och prisnivåer. Ett höjt bostadsbidrag kan medverka till att färre barnfamiljer behöver ekonomiskt bistånd och därmed minska marginaleffekterna av att gå från bidrag till arbete. Vi har även föreslagit ett att alla barn i årskurs 2–9 ska få ett fritidskort laddat med ett ekonomiskt stöd för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i det svenska föreningslivet samt . Merparten kommer att få , men barn som finns i hushåll i ekonomisk utsatthet (där hushållet uppbär bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd) får ett betydligt större stöd – . Genom vår reform kommer nästan en miljon barn att få stöd för en aktiv och meningsfull fritid, varav det större stödet ges till ca 150 000 barn. Det offentliga ska erbjuda stöd och hjälp i föräldrarnas viktiga uppgift. Förstagångsföräldrar ska därför erbjudas en gratischeck till familjerådgivningen som de kan nyttja om de vill eller har behov. Det ska även bli obligatoriskt för kommunerna att erbjuda föräldrastödsprogram : ett när barnen är små och ett när barnen närmar sig, eller befinner sig i, tonåren. Vi vill stärka pensionen för den förälder som går ned i arbetstid eller är hemma med sjukt barn i större utsträckning – vilket fortfarande oftast är kvinnor – genom att utöka antalet barnrättsår från fyra till fem och höja jämförelseinkomsten i pensionssystemet. Premiepensionen ska automatiskt fördelas lika mellan föräldrar med gemensamma barn , om inte annat begärs. Stärkt rättsväsen för ökad trygghet När regeringen lade fram sin budget följde de i huvudsak den anslagstrappa som hade lagts fram i och gemensamma budgetförslag , som vann bifall och som innebar kraftiga tillskott till rättsväsendet. Men där de satsningar som vi aviserat tar slut, tar också regeringens ambitioner slut. Detta är ytterst allvarligt. , , Domstolar och Kriminalvården är alla underfinansierade i regeringens budget. Därför föreslog extra –2022. Aktuella trygghetsmätningar visar att otryggheten i ligger kvar på en högre nivå än , och allt fler enskilda utsätts för brott, t.ex. sexualbrott, våldsbrott och personrån. Utredningsresultaten i viktiga brottskategorier försämras, och på grund av det ökade trycket på polisens utredningsresurser tvingas polisen att prioritera bland anmälningar om brott. På flera håll ser vi hur polisen inte har resurser att rycka ut vid pågående brottslighet. Människor som blir utsatta för brott måste kunna lita på att rättsväsendet agerar. Polisen behöver bli mer effektiv och koncentrerad i fråga om kärnuppgifterna att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Ytterst är målet att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Det behövs fler poliser, och behöver tillskjutas resurser. Polisyrket behöver bli mer attraktivt med högre lön. När tillskjuts resurser, måste även övriga rättsväsendet stärkas för att det inte ska skapas flaskhalsar och ineffektivitet. Det innebär att även , Domstolar, Kriminalvården och behöver mer resurser. Också förebyggande insatser där föräldrar, socialtjänster, skolor och rättsvårdande myndigheter samverkar behöver uppvärderas och stärkas. Polisen behöver bli mer synlig och närvarande i hela landet. behöver polisens förmåga att utreda och klara upp brott förbättras avsevärt. Upptäcktsrisken måste öka och utsattheten för brott minska. Tryggheten ska öka i hela landet. Utvecklingen med allt grövre gängbrottslighet, inte minst i utsatta områden, behöver vändas. vill se 10 000 fler polisanställda till 2024. Dessvärre kommer detta inte att uppnås. Regeringen har varit för senfärdig och snål i sina satsningar på . Den har dessutom inte tillfört medel för löneökningar, vilket är den främsta anledningen till att personal lämnar yrket. Detta åtgärdades i och budget och gav resultat i avtalsrörelsen, med dubbla löneökningar för poliser. Ett sätt att tillfälligt dämpa bristen på poliser är att återanställa pensionerade utredare. I vissa polisregioner pågår ett omfattande arbete för att återanställa pensionerade utredare som kan arbeta med grova våldsbrott. Det eskalerande antalet mord och skjutningar äter upp polisens resurser, och fler utredare behövs för att kunna utreda fler grova brott. pensioneras ca 500 poliser. Vi vill göra en riktad satsning och erbjuda dem upp till en 50-procentig löneökning för att återkomma till yrket och arbete med grova våldsbrott. Också avskaffandet av särskild löneskatt för äldre som jobbar kommer att ha effekt här – det ger polisen större utrymme att erbjuda utredare över 65 goda villkor för att stanna i, eller återvända till, yrket. Hela rättsväsendet behöver byggas ut. satsade därför mer på Domstolar än regeringen, mer på och mer på Kriminalvården. över hela perioden innebär detta . Kriminalvården kommer att kräva kontinuerlig utbyggnad. Myndigheten har själva betonat ett behov om 9 500 platser på anstalter och häkten till 2029, när straffen skärps och poliserna blir fler. Det är en nödvändig utbyggnad, men den måste ske som Kriminalvården ser över sina kostnader, som är bland de högsta i . I kostar en intagen , medan samma kostnad i är . Trots det är återfallsfrekvensen i brott för de båda länderna densamma, . krävde att utredningen flexibel och effektiv kriminalvård (dir 2014:99), som Alliansregeringen tillsatte och som regeringen lade ned, skulle återupptas. Detta är en förutsättning för en kostnadseffektiv kriminalvård. noterar att regeringen fortfarande inte har klargjort när ska få befogenhet att beslagta stöldgods, trots att det både har tillkännagetts regeringen av och att regeringen själv har gett detta besked. Detta måste ske skyndsamt. Vi menar att uthållighet är viktigt när rättsväsendet byggs ut för att hantera det växande problemet med kriminaliteten. Förutom satsningar på rättsväsendet behövs satsningar på det förebyggande arbetet. Därför satsade på sociala åtgärder i vår höstbudget. Pengarna är till dels tänkta att gå till ett program för psykiatriambulanser. Polisen åker i genomsnitt på två självmordslarm , dygnet runt, . Detta innebär en stor påfrestning på patrullerande poliser, men också att personer i akut psykisk kris inte får rätt hjälp snabbast möjligt. Systemet finns i några regioner men bör bli ett nationellt program med statlig finansiering. Vi vill också genomföra en fortbildningssatsning inom , som hanterar unga som begår brott. Det behövs metodstöd för att säkerställa likvärdighet i tillämpningen av lagen. Fortbildningen ska även kunna gå till personer som arbetar med personer med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. vill också införa en nationell krissocialjour. Det är viktigt att snabbt kunna stärka lokala socialtjänster i exempelvis områden som drabbas av en snabbt ökande kriminalitet eller extraordinära situationer som flyktingkrisen eller terrordåd. Vi presenterade i vår budgetmotion också satsningar på ett statligt stöd för samverkan mellan skola, socialtjänst, polis och fritid, reformerade sekretessregler mellan myndigheter, ett ökat antal jour- och familjehemsplatser, ett ytterligare ansvar för Kriminalvården i fråga om insatser mot unga gängkriminella, något som regeringen delvis genomför i sin proposition om ungdomsövervakning, samt ett stöd till civilsamhället i utsatta områden. Ansvarsfull och human migrationspolitik Den humanitära krisen i världen fortgår. Krig, förtryck, terrorgrupper samt förföljelse av etniska och religiösa grupper driver människor på flykt. har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Akut krävs mer stöd till UNHCR och andra hjälporganisationer i flyktinglägren och i konfliktområden. av världens totalt 70,8 miljoner flyktingar flyr till ett grannland, men många söker sig också till där är ett av de länder som många söker sig till. uppgick antalet asylansökningar här till strax under 22 000. vill också både värna asylrätten och ta ansvar för en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull migrationspolitik. Vi menar att aldrig kan backa från ansvaret att erbjuda människor som flyr, under välgrundad fruktan för sina liv, en från förtrycket. ska asylprövningen vara rättssäker, och den som får ett nej på sin asylansökan ska lämna landet. har länge arbetat för ett större gemensamt ansvarstagande inom EU samt en reformering och harmonisering av lagar och regler. Genom att fler länder medverkar i flyktingmottagandet blir åtagandet för varje land lättare och mottagandet för den asylsökande bättre. menar att söktrycket till måste minska till nordisk genomsnittsnivå om vi ska klara de integrationspolitiska utmaningarna – såsom utanförskap och utsatthet, bostadsbrist och klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden. har ensamt tagit emot långt fler än dubbelt så många asylsökande som övriga länder i har gjort tillsammans. vill ha tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel för den som har asylskäl, med möjligheten att erhålla PUT vid egen försörjning och godkända språk- och samhällsorienteringsprov. Rätten till familjeåterförening ska gälla med ett skärpt försörjningskrav för alla, utom för egna barn . Genom detta försvinner incitamenten att skicka iväg barn på livsfarliga resor. För att öka rättssäkerheten och förbättra hela asylprocessen vill inrätta en inspektion för migrationsfrågor. Vi vill även införa asylansökningsområden i anslutning till våra stora gränsövergångar för att förbättra mottagandet, förkorta tiden i asylprocessen och minska kostnaderna. Tanken är att få en snabbare registrering och beslutsprocess samt att motverka att asylsökande avviker. En kraftigt förkortad etableringstid är positivt för både den enskilde och samhället i stort. För att underlätta etableringen och motverka en nedbrytande passivitet vill införa krav på att asylsökande ska delta i 15 timmars språkutbildning och 9 timmars samhällsinformation . Asylsökande ska även arbeta – det kan handla om reguljärt arbete eller att bistå vid det egna asylboendet. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. Asylsökande som får ett reguljärt arbete ges ett fribelopp om utan att dagersättningen minskas. För att upprätthålla legitimiteten i migrationspolitiken behövs starkare incitament för att styrka sin identitet samt att vi får till stånd effektivare avvisningar och utvisningar av personer som saknar rätt att vistas i , bl.a. genom fler återtagandeavtal med de viktigaste mottagarländerna samt genom att polisen får mer resurser för att kunna verkställa utvisningar. En av de viktigaste åtgärderna för att förhindra att personer avviker är att det finns möjlighet att vid behov göra en placering i förvar. I vår senaste budget tillförde vi därför resurser för fler förvarsplatser. uppmärksammar särskilt hur hanteringen och mottagandet av några särskilt utsatta grupper ska förbättras. Det statliga ansvaret för ensamkommande unga behöver stärkas, liksom skyddet för kvinnor som utsätts för våld och kränkningar i anknytningsärenden. Vi driver även på för en mer rättssäker hantering av människor som riskerar förföljelse på grund av tro, kön eller sexuell läggning. En ny humanitär skyddsgrund bör införas. Bättre och mer effektiv integration En human generös migrationspolitik måste kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. Tyvärr har vi inte utformat mottagandet på ett sätt som gynnar integrationen. Nyanlända i möts tyvärr av bostadsbrist och trångboddhet i de kommuner och städer där jobben finns. Utanförskap och utsatthet blir en alltför vanlig situation för människor som har flytt sitt hemland och söker skydd i . Klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden i är stor och en av stora utmaningar på arbetsmarknaden. Det behövs en politik som skapar förutsättningar för egen försörjning. Då stärks också möjligheterna till integration. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och en bättre skola. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som inte fungerar kan också undergräva migrationspolitikens legitimitet. Av dessa skäl krävs nu politisk handling som gör det möjligt för fler nyanlända att få ett arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. Civilsamhället gör ett viktigt arbete med att välkomna fler in i samhällsgemenskapen. Vi kristdemokrater vill därför att samverkansformer mellan det offentliga och civilsamhället ska premieras och förstärkas i syfte att förbättra integrationsarbetet. Sociala utfallskontrakt är ett brittiskt koncept i grunden som kan användas för projekt inom integration och för att bryta segregation. I sociala utfallskontrakt investeras pengar av en extern finansiär i ett offentligt socialt projekt för att uppnå på förhand definierade mål som motsvarar mänskliga och ekonomiska vinster för den offentliga parten, kommunen eller regionen. Givet att finansieringen kommer från en extern part belastas inte skattebetalarna. För att förbättra nyanländas integrering vill vi se en ny anställningsform som ger lägre kostnader för att anställa, en något lägre lön för den anställde och en möjlighet att lära sig jobbet på jobbet. Genom en sådan reform kan arbetsgivare anställa personer som saknar den produktivitet eller språkförmåga som krävs för att helt klara jobbet. ges personen möjlighet att skaffa sig fler färdigheter och arbetslivserfarenhet. vill också se fler och bättre nystartsjobb. Denna arbetsmarknadsåtgärd ger nyanlända, unga och de som har varit ifrån arbetsmarknaden en värdefull chans till arbete. Nystartsjobben har också visat sig ge goda resultat i förhållande till kostnaden. vill se en bättre och snabbare integration. Nyanlända som bereds plats i etableringsprogrammet får utbildning i svenska (sfi), samhällsorientering samt förberedande insatser. Men de flesta har inte kommit tillräckligt långt i sin integrering för att få ett arbete eller ha språkkunskaper nog för att gå en reguljär utbildning, och detta gäller särskilt utrikes födda kvinnor. Därför behöver etableringsprogrammet göras mer flexibelt så att de nyanlända som är i fortsatt behov av insatser kan stanna kvar i programmet ytterligare tid. De allra flesta går programmet men det är inte obligatoriskt, vilket vi föreslår att det ska bli för att ingen ska hamna utanför etableringsinsatserna. De två första obligatoriska åren i programmet ska också tjäna som ett villkor för att kunna ansöka om permanent uppehållstillstånd. I det fall den nyanlände uppnår egenförsörjning eller uppvisar adekvata kunskaper i svenska språket inom omfattas denne inte längre av detta krav. Det går att konstatera ett stort utbildningsbehov hos gruppen nyanlända arbetssökande. har därför satsat extra på yrkesvuxenutbildningar i partiets budgetmotion. föreslår en grundlig förändring av arbetsmarknadspolitiken där flertalet arbetsmarknadspolitiska program avvecklas, antalet subventionerade anställningar minskar och arbetsmarknadsutbildningen i Arbetsförmedlingens regi läggs ned. Denna förändring påbörjades i och med budgetreservationen från och . ser också positivt på de förändringar som har föreslagits av regeringen gällande att bredda nystartsjobben så att även företag utan kollektivavtal kan erbjuda nystartsjobb. Alltför få nyanlända har gått vidare till arbete eller studier efter etableringsfasens . Eftersom dessa personer inte har kvalificerat sig för arbetsrelaterade ersättningar (t.ex. a-kassa) hamnar de direkt i försörjningsstöd, som egentligen ska vara det sista skyddsnätet. Kostnaderna för detta har ökat kraftigt för kommunerna, och har därför föreslagit att staten tar över betalningsansvaret för dem som uppbär försörjningsstöd på grund av arbetslöshet genom en statlig dagpenning. Det är staten som ska stå för arbetsmarknadspolitiken i , och ett reformerat system med en statlig dagpenning som ges till dem som uppfyller kriterierna för att vara inskrivna hos Arbetsförmedlingen minskar kommunernas kostnader för mottagandet och ökar incitamenten för den enskilde att bli matchningsbar på arbetsmarknaden. Bostadsbristen slår också hårt mot asylsökande och nyanlända, både de som väljer eget boende och de som bor i anvisade boenden med låg standard. Därför vill vi öka rörligheten i och nyttjandet av det befintliga bostadsbeståndet, t.ex. genom förenklad andrahandsuthyrning. Vi vill också förenkla och snabba på byggandet och göra det billigare. vill att EBO-lagen slopas behöver ses över för att bryta den destruktiva trångboddheten. Ett företagsklimat för fler jobb behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. Jobb skapas när människor finner det mödan värt att förverkliga en idé, våga satsa sparat kapital och starta och utveckla ett företag. Politikens ansvar är därför att främja ett gott företagsklimat där företagande, entreprenörskap och innovation uppmuntras. Det privata näringslivet och det enskilda entreprenörskapet är, och kommer alltid att vara, grunden för välfärd. För att sänka trösklarna för dem som vill förverkliga sin företagsidé vill vi minska regelkrånglet, begränsa företrädaransvaret och säkerställa att företagen bara behöver lämna en och samma uppgift en gång till myndigheterna. Vi vill även minska förekomsten av personalliggare, som innebär regelkrångel och en oro hos företagare för att små misstag ska leda till stora bötesbelopp. Det finns dock skäl att ha kvar personalliggare i särskilda riskbranscher, såsom byggsektorn. Många svenska företag riskerar också att behöva läggas ned, helt i onödan. företagare blir allt äldre och det blir mer och mer vanligt att deras barn inte vill ta över verksamheten.