ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022290 · 2020-10-05 00:00:00 — Möjlighet till ökad kemisk bekämpning av granbarkborren ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta en ökad kemisk bekämpning av granbarkborren och tillkännager detta för regeringen. Utöver den traditionella sök- och plockmetoden för att avverka och bortföra träd angripna av granbarkborren, så behöver underlätta för en ökad bekämpning av granbarkborren genom användning av kemiska växtskyddsmedel. Utöver de fällor och fångstvirke som man använder behöver utvecklingen och forskningen ta fram mer träffsäkra och effektiva kemiska växtskyddsmedel för att ännu mer kunna stoppa granbarkborrens skador i skogen. behöver också minska byråkratin runt bekämpningen av granbarkborren. Har man redan behörighet att använda relevanta kemiska växtskyddsmedel så ska man inte behöva söka tillstånd för att använda dem mot granbarkborren. De statliga reservaten måste skötas mycket bättre så att de inte är yngelrum för en förökning av granbarkborrar, som sedan sprids till kringliggande skogsfastigheter. behöver underlätta för en ökad kemisk bekämpning av granbarkborren och därmed öka effektiviteten i bekämpningen av granbarkborren.
mot · H8022291 · 2020-10-05 00:00:00 — Byggnation av nya djurstallar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handläggning och tillståndsprövning för nya djurstallar ska prioriteras och att en rimlig handläggnings- och tillståndsprövningstid för nya djurstallar är max och tillkännager detta för regeringen. djur- och livsmedelsproduktion måste öka. Vi har världens bästa och mest miljövänliga djurproduktion med liten miljöpåverkan och en mycket liten antibiotikaanvändning och har därför stora möjligheter att öka produktionen på ett hållbart sätt. Men om ska kunna öka djurproduktionen och skapa fler jobb och tillväxt kan vi inte ha kvar dåtidens byråkrati som bromsar och hindrar denna utveckling och nybyggnation av nya djurstallar. Att bygga nya moderna djurstallar som redan är prövade och godkända för sin djurproduktion ska inte behöva ta så som det gör . Dessa beslut och tillstånd borde vara klara och på plats efter max . kan det ta innan alla prövningar är klara och beslut om ett nytt djurstall är helt klart. Detta är helt oacceptabelt och gör att vi missar både produktion, jobb och tillväxt. Det minskar också viljan att bygga nytt. Byråkratin hindrar utvecklingen på landsbygden. Dessutom måste reglerna för djurstallar och kraven på dem vara likvärdiga över hela landet. kan en länsstyrelse kräva en viss specifik utrustning i stallet medan en annan länsstyrelse inte ställer det kravet. Självklart måste kraven vara lika och synkroniserade, då vi har en gemensam lagstiftning i .
mot · H8022292 · 2020-10-05 00:00:00 — Minska skogsreservaten och producera mer skog ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera naturreservat i syfte att se över om skogsmark inom reservaten som inte uppfyller bevarandekriterierna för skyddsvärd mark i stället bör lyftas bort från reservaten och gå tillbaka till skogsproducerande mark och tillkännager detta för regeringen. är ett av de länder som har stora ytor som är naturreservat eller skyddade i olika former av biotopskydd. Självklart ska vi skydda och bevara värdefulla naturområden med höga bevarandevärden. Men många reservat och skyddsvärda områden har förändrats och därför bör man på nytt pröva om naturvärdena verkligen är så höga som man kunde förvänta sig. Är biotopvärdena inte tillräckligt höga måste man också ifrågasätta om man behöver behålla det höga skyddet för vissa skogsområden. Därmed skulle man kunna minska de skyddade områdena så att vi kunde öka skogsproduktionen ytterligare i och istället ha hög kvalité på de skyddade områdena. och andra länder står inför en klimatförändring som innebär att vi måste kunna använda mer biobränsle och skogsråvaror för att minska klimatpåverkan. Här är skogen och skogsproduktionen viktig för att lyckas med omställningen. Skogen är en av våra absolut viktigaste näringsgrenar i som skapar jobb och tillväxt i hela landet. Dessutom är skogen en viktig kolsänka som binder och därmed hjälper till att minska och reducera klimatpåverkan. Därför är det viktigt att vi har en stor skogsproduktion av skogsråvara både till byggnationer och till biobränsle m.m. Reservaten med en dålig skogsproduktion och ved som inte används utan istället bryts ner och förmultnar hjälper inte till att minska koldioxidutsläppen på det sättet som riktig produktionsskog gör. Att bevara biologisk mångfald är viktigt, men de områden som kan återgå till ett aktivt skogsbruk igen bidrar mer till att rädda klimatproblemet än vad reservaten gör. Därför bör vi gå igenom samtliga reservat och biotopskyddade områden och se om det finns reservat eller delar av reservat som faktiskt inte har de höga bevarande- eller skyddsvärden som man kunde förvänta sig. De borde då istället återgå till produktionsskogen och minska klimatpåverkan. Vi behöver utvärdera naturreservat i syfte att se över om skogsmark inom reservaten som inte uppfyller bevarandekriterierna för skyddsvärd mark i stället bör lyftas bort från reservaten och gå tillbaka till skogsproducerande mark igen för att producera mer skogsråvara och därmed bidra till en minskande klimatpåverkan.
mot · H8022293 · 2020-10-05 00:00:00 — Stärk markägaren angående allemansrätten ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en rimlig balans mellan allemansrätten och markägarnas intressen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn avseende möjlighet till eventuell ersättning vid uppkomna skador i naturen för markägaren i sammanhanget allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att i sammanhanget allemansrätten införa begränsning av kommersiell verksamhet utan avtal med markägaren och tillkännager detta för regeringen. Allemansrätten ger oss en fantastisk möjlighet som vi ska vara rädda om – den är unik för och måste värnas. Allemansrätten bidrar också till svensk turism. I kan vi vandra i skog och mark, plocka bär och svamp eller övernatta någon enstaka natt ute i naturen – utan tillstånd från markägaren i fråga. Men det förutsätter att man respekterar att det är en tillfällig vistelse och att man inte lämnar efter sig skador, vilket alltför ofta sker. Frågan om allemansrätten har aktualiserats av mer negativa orsaker, nämligen genom att privatpersoner eller näringsidkare nyttjar andra människors mark för kommersiell verksamhet, utan tillstånd från markägaren. Den tidigare ordningen, som gjorde det svårt och kostsamt för markägare att få myndigheterna att agera mot olagliga bosättningar, har ersatts med skärpta regler, vilket är välkommet. Men fortfarande kan inte en markägare göra mycket om oseriösa företag ber sina anställda att plocka bär på hans eller hennes mark i stor skala eller få ersättning för de skador som detta sedan kan medföra på marken. Här krävs förändringar. Det som behövs är en rimlig balans mellan allemansrätten och markägarnas intressen, annars riskerar vi att allemansrätten försvinner på grund av att ett fåtal olagligen utnyttjar den. Det vore önskvärt med en översyn vad gäller möjlighet till eventuell ersättning vid uppkomna skador i naturen samt eftersträvansvärt med en begränsning av kommersiell verksamhet utan avtal med markägaren.
mot · H8022294 · 2020-10-05 00:00:00 — Minskning av antalet ledamöter i riksdag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska antalet ledamöter i riksdag och tillkännager detta för regeringen. har 349 riksdagsledamöter och en stor övervikt av ledamöterna kommer från de stora städerna och de stora kommunerna. I en internationell jämförelse har vi ett förhållandevis stort parlament, och många ledamöter är anonyma för väljarna, vilket urholkar demokratin. Därför behöver man se över representationen så att varje län är representerat med någon form av lägsta nivå alternativt någon annan fördelningsnyckel. Det är också rimligt att se över om storstäderna ska ha en så kraftig representation i riksdag och hur man kan stärka landsbygden och övriga landets representation. Att minska antalet ledamöter skulle öka det politiska inflytandet hos varje enskild ledamot men också spara pengar för landet som helhet och stärka banden mellan väljare och valda politiker.
mot · H8022295 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna kring utbetalning för kostnader för tolk i syfte att öka medfinansieringsgraden för den som anser sig vara i behov av tolk, och detta tillkännager för regeringen. Kostnaderna för tolkning inom hälso- och sjukvården, , våra statliga myndigheter och inom rättsväsendet har ökat drastiskt . Förvaltningslagens 8 § fastslår att när en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, bör myndigheten vid behov anlita tolk. Kostnaderna för tolk betalas av allmänna medel. betalade ut för tolkkostnader. Arbetsförmedlingen uppgav att de utbetalat ca . Även andra myndigheter som , , , m.fl. använder sig av tolkar i sin verksamhet. Det är inte orimligt att förvänta sig att kostnaderna för tolkar, med anledning av flyktingkris, kommer att visa på en kraftig uppgång. Bara i Domstolar har kostnaden för användande av tolk i rättegångar kring brott mot person ökat från 13 miljoner till över 30 miljoner . Beräkningar av den totala kostnaden för stat, region och kommun beräknas i vissa fall till flertalet miljarder kronor. Rätten till tolk är en grundläggande rättighet för att en individ på bästa sätt skall kunna vara en del av samhället. En patient måste t.ex. förstå vad en läkare eller sjuksköterska säger, en misstänkt måste förstå de anklagelser som riktas mot densamme och myndighetspersonal måste kunna avge beslut som berörd klient förstår. Många anser nog också att detta förfarande är riktigt. Frågan är dock när kostnaderna för tolk endast bör åläggas det allmänna. Få kan argumentera mot att en nyanländ flykting är i stort behov av tolk och att det allmänna bör ta kostnaden. Men hur är det med en person som varit i i kanske tre eller eller under ? Är det då fortfarande rimligt att skattemedel bekostar hela kostnaden för tolk? Kostnaden för anlitande av tolk bör i större utsträckning åläggas den enskilde om denne haft möjlighet och skälig tid på sig att lära sig det svenska språket. Detta medför såväl ett större incitament för personen att skyndsamt lära sig svenska som att statens tolkkostnader kan begränsas. Rätten till tolk bör fortsatt vara en grundläggande rättighet, men det är orimligt att den rättigheten inte begränsas till dem som är i faktiskt behov av hjälp eller inte har möjlighet att påverka sin egen situation i syfte att minimera behovet av tolk. Genom ökade incitament att lära sig svenska och därmed klara sig utan tolk vinner såväl individen som samhället.
mot · H8022296 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att återinföra namnet på valkretsen läns östra och tillkännager detta för regeringen. Återgå till att kalla valkretsen läns östra för valkrets igen. Jag som kommer från vill ju självklart ha tillbaka vårt gamla valkretsnamn, nämligen valkrets. Det är ett väl inarbetat namn med en lång tradition och alla vet var det ligger och vilket område det innefattar. Att byta namn på något som fungerat och som alla har varit nöjda med är bara klåfingrigt och onödigt. Därför bör man ta bort namnet östra valkrets och ersätta det med det mer rätta namnet valkrets.
mot · H8022297 · 2020-10-05 00:00:00 — Minska den svenska vargstammen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa och minska ned vargstammen till max 170 vargar och tillkännager detta för regeringen. Vargstammen är för stor i och de för många svenska vargarna finns på en förhållandevis liten yta i , vilket gör att påfrestningarna för landsbygden i dessa områden är helt ohållbara. Därför måste vargstammen minskas ner till den nivå fattade beslut om 2013, dvs en vargstam på max 170–270 vargar. behöver öka sin matproduktion och sin export av svenska livsmedel och detta måste prioriteras för att kunna skapa jobb och tillväxt på landsbygden. producerar bland världens absolut mest klimatsmarta livsmedel och därför behöver mer mat produceras i både för inhemsk konsumtion och för en ökad matexport från . En för stor vargstam i gör att stora mängder tamboskap dödas, skadas och skräms, vilket påverkar matproduktionen och djurhållningen negativt. Och att människor på landsbygden ska tvingas att ge upp sin djurhållning på grund av för många vargangrepp är oacceptabelt. Jakten är en annan viktig verksamhet i som har skötts av jägare på ett helt föredömligt sätt, men en för stor vargstam är mycket negativt för en fungerande jakt och viltvård. Att inte kunna släppa sina hundar på grund av vargattacker eller låta bra klimatsmart viltkött gå förlorat till vargmat är inget som landsbygd ska behöva tåla, och därför måste vargstammen minskas till en nivå som kan vara acceptabel för landsbygden, djurhållningen och jakten.
mot · H8022298 · 2020-10-05 00:00:00 — Reservaten måste skötas så att granbarkborren ej orsakar skador på närliggande fastigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens ansvar för att sköta reservaten måste bli mycket bättre så att granbarkborren inte belastar och orsakar skador på grannfastigheter och kringliggande skog, och detta tillkännager för regeringen. Staten och samhället måste ta ett mycket större ansvar för att inte reservaten blir yngelkammare till en förökning av granbarkborrar. Det är viktigt att granar som är angripna i skyddad skog avverkas och forslas bort precis som de måste göras i den privatägda skogen. Risken för spridning av granbarkborre är stor från reservaten och den skyddade skogen. Skadorna av stora granbarkborrsangrepp på växande skog ökar på ett sätt som inte är acceptabelt. Skadorna äventyrar våra skogar och våra skogsinkomster. När bra virke måste tas ner och användas till brännved för att det är förstört innebär detta oerhörda förluster i uteblivna intäkter såväl för skogsägaren som för vårt land. har samhället satt av reservat för att trygga den långsiktiga biologiska mångfalden. Många av dessa reservat blir yngelrum för en förökning av granbarkborren som sedan sprider sig över till grannfastigheterna. Det är inte acceptabelt att enskilda grannfastigheter ska få ökade kostnader och förstörda skogar på grund av att staten inte sköter sina reservat. Staten måste ta ett större ansvar för att dessa reservat sköts på ett sådant sätt att de inte utgör hot mot våra skogar runt reservatet.
mot · H8022299 · 2020-10-05 00:00:00 — Motion till 2020/21:2299
mot · H8022300 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en grundlig översyn av i syfte att minska byråkratin, avgiftsnivåerna och regelkrånglet och tillkännager detta för regeringen. medför ett stort arbete och en stor byråkrati. Den medför också mycket stora utredningskostnader för våra företag och är direkt hämmande för utvecklingen. Regeringen måste nu med kraft se över gällande regelsystem och underlätta och minska byråkratin i . Man måste också aktivt hjälpa våra företag att följa den och inte bara straffa de företag som har gjort fel. Även avgiftsnivåerna behöver ses över då många av avgifterna inte är realistiska och inte står i rimlig proportion till miljöpåverkan. Om vi straffar ut våra företag, flyttas produktionen till andra länder, och detta kan medföra produktion under mycket sämre miljöförhållanden än i med våra regler. Vi måste vara rädda om vår produktion och våra företag. Det är nu dags att göra en grundlig översyn av i syfte att minska byråkratin, avgiftsnivåerna och regelkrånglet och underlätta för våra företag och privatpersoner.
mot · H8022301 · 2020-10-05 00:00:00 — Ökad information till markägaren ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter och tjänstemän som gör utredningar, undersökningar eller andra aktiviteter måste informera markägaren före sina besök och tillkännager detta för regeringen. Vi har en allemansrätt i som innebär en stor frihet, men också ett stort ansvar för vår natur och gentemot markägare. Det är en stor tillgång och en unik möjlighet att vi som privatpersoner kan röra oss fritt i vårt lands vackra natur. Denna allemansrätt ska vi vårda under stort ansvar. Det har blivit allt vanligare att myndigheter, offentliga verksamheter, företag och föreningar m.m. har börjat använda allemansrätten som en möjlighet att göra undersökningar, utredningar och aktiviteter i naturen. De letar efter exempelvis fornlämningar, de tar jordartsprover, letar gamla träd, våtmarker, lövskogsinventeringar, har kurser och håller utbildningar i naturen. Det är bra att många vistas i naturen och har möjlighet till det, men det minsta man kan begära är ändå att de ska ha en skyldighet att anmäla detta till markägaren och fråga om lov eller åtminstone meddela vad de avser att göra på marken.
mot · H8022302 · 2020-10-05 00:00:00 — Strategi för ökad export av svensk mat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en tydlig strategi för ökad export av svensk mat och tillkännager detta för regeringen. har stora förutsättningar och möjligheter att producera mycket mer mat och detta måste utnyttjas. Om vår matproduktion ökar ger det i sin tur fler arbetsplatser på landsbygden och i övriga landet. Många andra länder har kommit mycket längre i sitt arbete med att marknadsföra och sälja sina matprodukter runt om i världen. Till exempel våra europeiska grannländer och exporterar stora volymer av sin matproduktion och måste ta lärdom av hur de arbetar för att lyckas med export av egenproducerad mat. skulle via marknadsföring kunna öka exporten och därmed skapa flera arbetsplatser i . Det är därför viktigt att tar fram en tydlig marknadsföringsstrategi och försäljningsstrategi för att öka exporten av svensk mat.
mot · H8022303 · 2020-10-05 00:00:00 — Öka ersättningarna vid markintrång ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att öka ersättningen till det dubbla marknadsvärdet för markintrång och tillkännager detta för regeringen. Behovet av mat ökar i världen och livsmedelspriserna är på väg upp, och detta ökar behovet av att vi kan använda våra värdefulla åkrar till mer livsmedelsproduktion. Vi vet också att vi går mot en klimatförändring som innebär att vi måste producera mer bioenergi från våra skogar. Priserna på våra åkrar och skogar ökar. ökar trycket från samhället att använda mer och mer mark till nya samhällsfunktioner som väg, järnväg, ledningar och byggnationer med mera. Att samhället tar eller tvingar till sig andras marker och betalar med låga ersättningsnivåer är inte acceptabelt. Samhället ska utvecklas men det får inte ske på den enskildes bekostnad. När samhället behöver dra fram ny infrastruktur över någons marker ska beloppen höjas kraftfullt. En rimligare nivå är det dubbla marknadsvärdet. Den enskilde markägaren ska inte hamna i kläm när samhällets utveckling behöver fortgå.
mot · H8022304 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om skredrisken i och tillkännager detta för regeringen. Dalgången kring är mest skredfrekventa dalgång och ett område där skred medför stora konsekvenser. Surteraset 1950 och Götaraset 1957 är exempel på ras i närtid. Dessa ras visar på de krafter som sätts igång och vilka tragiska konsekvenser det kan medföra. Vid Götaraset miste tre människor livet. är just nu inne i en stor exploateringsperiod. behöver växa och anses ha stor potential till utbyggnad. Därför har stora investeringar inom infrastruktur gjorts som nya motor- och järnvägar. De närliggande kommunerna längs förbereder nya detaljplaner för både bostadsområden och industriområden, så att en ökad förtätning kan ske. SGI:s () och övriga tillgängliga utredningar visar på höjd temperatur och att nederbörden ökar. Ett ökat vatteninnehåll i marken och en ökad mängd vatten i medför ökad erosion och visar på de klimatpåverkande faktorerna för en ökad skredrisk. Till detta kommer den samhällspåverkande faktorn i form av förändrad bebyggelse. Skredsäkrande åtgärder behöver göras omgående, utan dröjsmål. Oavsett om man vidtar andra åtgärder för att minska vattenflödet i , t ex i form av en kanal eller tunnel västerut från södra , visar den kartläggning som gjorts av skredrisken i att risken är överhängande att ett nytt stort ras kan inträffa och att det är ganska stora områden som är rödmarkerade, dvs. där risken är som mest överhängande och där konsekvenserna är som störst. Genom att säkra säkerhet kan dessutom också och dess område lättare få bort vattnet vid en eventuell översvämning. Det är viktigt att det finns en långsiktig plan för att ta itu med skredriskerna och finansieringen av dessa. Vid ett skred skulle kostnaderna bli omfattande och inte minst skulle människors liv kunna vara i fara. Åtgärder för att öka skredsäkerheten i är förknippade med kostnader i miljardklassen. Dock skall det beaktas att det inte är rimligt att göra alla åtgärder på en gång utan att det handlar om en tidsperiod , troligen betydligt längre. I SGI:s Götaälvutredning bedöms det att det är möjligt och rimligt att vidta åtgärder så att tappningen i älven kan ökas som skredriskerna minskas. I utredningen föreslås olika geotekniska förstärkningsarbeten samt inrättandet av en delegation för klimatanpassning i för att klargöra ansvarsförhållanden, samordning av investeringar och finansiering av åtgärderna. Finansiering av skredsäkerheten riskerar att bli en tung belastning på kommunerna i . Därför ombeds regeringen att skyndsamt se över möjligheten att skapa en långsiktigt hållbar modell för de åtgärder som krävs för att förbättra skredsäkerheten i .
mot · H8022305 · 2020-10-05 00:00:00 — Förbud mot bottentrålning efter ostkusten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett gemensamt förbud i mot bottentrålning i och tillkännager detta för regeringen. Fiskbeståndet har minskat kraftigt i . Det finns flera orsaker till det. Miljöförstöring kommer främst från de tidigare som släppt ut både olja och avlopp direkt i . Det fria fisket som beslutade om 1975 är en av grundorsakerna till minskat fiskbestånd. Alla fick efter det i princip fri tillgång att fiska på enskilda vatten. Så här i efterhand är det tydligt att man genomförde en reform utan ansvar. finns inga betydande planer på återplantering som kan göra större skillnad och det råder ett i stor uträckning dåligt samarbete med privata vattenägare. Till detta så har kommersiella företag med auktoriserade fiskeguider notoriskt fiskat på privata vatten utan att ersätta ägarna till vattnen. Detta sammantaget har gjort att beståndet minskat successivt . har dessutom stora trålare börjat med vad som kan benämnas som rovfiske med bottentrålning efter ostkusten. Det gör att det lokala småskaliga fisket är på väg att slås ut på ostkusten. Därför bör det utredas hur vi som första steg för att rädda fiskbeståndet på ostkusten kan förbjuda bottentrålning.
mot · H8022306 · 2020-10-05 00:00:00 — Höjd hastighet på motorvägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna att höja hastigheten på motorvägarna /h och tillkännager detta för regeringen. Hastigheterna på motorvägarna upplevs av huvuddelen av bilister vara för låga. Vägarna är byggda och kurvorna är doserade för . Bilarna är mycket säkrare jämfört med för 10–. De flesta motorvägar har en fartbegränsning /h. Flera motorvägar i har fartbegränsningar /h. Det är tydligt att det är väldigt få olyckor på motorvägar. De flesta olyckor sker på mindre vägar. Hastigheten på motorvägarna bör kunna höjas /h.