mot · H7023604 · 2020-04-29 00:00:00 — En helt central fråga är kompetensförsörjningen – här behövs ytterligare reformer och utbyggnad av utbildningsväsendet samt en reformering av Arbetsförmedlingen för att förbättra matchningen. En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera bra på lång sikt är att det råder ordning och reda i statens och det offentligas ekonomi. Det nya överskottsmålet ska uppfyllas och de offentliga finanserna vara starka inför stundande lågkonjunktur. Genom att ta ramverket på allvar står starkare. ger också möjlighet att använda stora resurser i tider av kraftig ekonomisk nedgång. Överskottsmålet och ramverket i övrigt har inneburit att nu har ekonomiska muskler att agera med kraft emot en kris – utan att den offentliga ekonomins trovärdighet behöver förspillas. har ett stort behov av en förbättrad integrationspolitik. En human flyktingpolitik kräver också en väl fungerande integration. Nyanlända behöver snabbare få arbete och en hållbar bostadssituation. ser ett fortsatt stort behov av åtgärder så att asylprövningen påskyndas och så att asyltiden används bättre vad gäller introduktion och språkkunskaper samt att den motverkar passivitet. Den ekonomiska politiken bör också användas för att stödja goda mellanmänskliga relationer. Det handlar främst om att ge familjer och det civila samhället möjlighet att utvecklas och fatta egna beslut genom att minska den politiska styrningen. Det handlar också om att mota den ofrivilliga ensamheten i samhället – inte minst hos äldre som väntar på plats i ett anpassat boende eller hos barn som riskerar att misslyckas i skolan på grund av att de känner sig ensamma. anser att barns och ungas behov och rättigheter ska vara grunden för hur familjepolitiken och barnomsorgen utformas. Barn behöver och de behöver bli sedda. Familjer ser olika ut, men alla har en betydelsefull roll. Om familjerna är trygga ger de barnen goda förutsättningar att klara livets olika utmaningar. Barnens uppväxt påverkar därmed hela samhällets utveckling, både ekonomiskt och socialt. Förskolan och barnomsorgen måste kunna möta varje barns behov av trygg omsorg, gemenskap, lek och utveckling. Det är en självklarhet att alla föräldrar ska kunna välja den barnomsorg som de anser är bäst för deras barn och själva få förutsättningar att hitta balansen mellan arbete och familjeliv. är en motvikt till de politiska krafter som vill styra föräldrarnas val och kväva familjens frihet och möjlighet att utforma sin tillvaro. Vi vill också bygga ett samhälle där människor kan åldras i trygghet och värdighet. Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande av äldres erfarenheter och omsorg om den äldre generationen. menar att äldres vård och omsorg måste präglas av självbestämmande och valfrihet. En äldre person har, precis som yngre, individuella behov som inte kan tillgodoses i en mall. Mycket gjordes med i alliansregeringen för att utforma omsorgen utifrån den enskilda människans behov. Vi införde bl.a. en nationell värdegrund i , satsade på de mest sjuka äldre och införde lagen om valfrihetssystem (LOV) för att stärka äldres rätt att välja vem som utför hjälpen. kan vi tyvärr konstatera att smittan från det nya coronaviruset har spridit sig bland de allra sköraste på äldreboenden. Det är allvarligt och ett misslyckande. Flera av förslag för att stärka äldreomsorgen skulle om de hade genomförts ha rustat oss bättre och förbättrat förutsättningarna att mota smittan från de äldre. Det är en hård belastning på den kommunala vårdens medarbetare. Hög sjukfrånvaro tillsammans med brister i arbetsmiljön ger oss ett allvarligt läge. En sammanhållen seniorpolitik kräver mer utöver vård och omsorg. Svensk politik förmedlar i alltför stor utsträckning att människor som har passerat 65 inte har något mer att bidra med till samhället. Det friska åldrandet, de äldre som en viktig resurs och ett välfungerande samspel mellan generationerna är viktiga beståndsdelar i seniorpolitik. Därför såg vi till att sänka skatten för alla pensionärer i den budget som antog . Vi budgeterade också för höjd BTP och utökade äldres möjligheter att arbeta längre än till 65 genom att ta bort den särskilda löneskatten för äldre som arbetar. Pandemin ställer stora krav på snabba förändringar. Men hälso- och sjukvårdspolitik tar fortfarande sin utgångspunkt i varje människas absoluta och okränkbara värde. De som har störst behov ska också ges företräde till hälso- och sjukvården. Denna princip måste vidmakthållas även vid större kriser som pandemin utgör. arbetar aktivt och konstruktivt för att bistå regeringen i arbetet med att trygga vård och omsorg under krisen. Alltifrån att säkra de nödvändiga leveranserna av skyddsmateriel till vården till att det finns tillräckligt med vård- och intensivvårdsplatser. Krisen har också synliggjort behovet av det som länge har krävt: en nationell styrning av vården i de delar där det är ändamålsenligt. krävs fler vårdreformer för bättre kvalitet och service. Både och framöver står svensk hälso- och sjukvård inför stora utmaningar. Vården är inte jämlik, och det finns brister med överbeläggningar, patientsäkerhet och vårdköer. Vården blir alltmer högspecialiserad och högteknologisk. Mot den bakgrunden finns det anledning att se över vårdens organisering. Utifrån 21 regioners olika demografiska och ekonomiska förutsättningar är det osannolikt att de kan leverera en jämlik vård åt hela befolkningen. Staten bör därför ta ansvaret för vården – för att säkra en god, effektiv och jämlik sjukvård i hela landet. För oss är rätten till bra och jämlik vård viktigare än att värna dagens sätt att organisera vården. En hälso- och sjukvård att lita på Det har varit hård belastning inom den svenska vården. har det gång på gång belysts hur hårt pressad den svenska hälso- och sjukvården och dess personal är – och det redan innan de stod i frontlinjen i kampen mot coronaviruset. Pandemin medför att all vård som kan anstå skjuts . Det är rätt prioritering. Det kommer emellertid efter krisen, och då måste denna vårdskuld hanteras så att alla patienter får den vård som de är i behov av och har rätt till. måste personalen få andrum och orka fortsätta att bedriva en god och patientsäker vård. Sedan S/MP-regeringen fick makten mer än fördubblades vårdköerna . Situationen kommer att förvärras ytterligare i spåren av pandemin. Pandemin synliggör också problematiken med att 21 olika regioner ansvarar för vården. Svårigheten i att organisera sig under en kris, personalbrist, ojämlikheten i vården, bristen på skyddsutrustning och intensivvårdsplatser – detta har varje region behövt hantera separat i många delar. Därtill vet vi att den medicinska kvaliteten och chansen att överleva t.ex. svåra cancerdiagnoser skiljer sig åt beroende på var i landet patienten bor. Vi har dessutom en underdimensionerad primärvård. Svensk sjukvård uppvisar alltså både brister och hög kvalitet . Därför krävs en politik som både stärker det som fungerar väl och vågar ompröva invanda föreställningar och strukturer. Det är ingen hemlighet att vi kristdemokrater vill lägga ned regionerna (tidigare kallade landsting) för att få en mer ändamålsenlig nationell styrning av hälso- och sjukvården. Mindre av politisk detaljstyrning och mer av kunskap som bärs fram av professionerna inom ramen för en fortsatt behovsstyrd och gemensamt finansierad vård. En slutsats som redan kan dras är behovet av mer nationell styrning inom olika sektorer. Stärkt skydd för de mest utsatta Pandemin har gjort behovet av mer hälso- och sjukvård extra tydligt, framför allt i fråga om hemsjukvård och andra former av vård utanför sjukhusen. Att äldre multisjuka patienter kan vårdas i hemmet i större utsträckning i stället för på sjukhus vore en bra lösning , men i synnerhet under den pågående krisen. vill därför se förstärkt hemmonitorering men även förstärkta mobila sjukvårdsenheter som på ett enkelt sätt kan komma till patienten för att ge vård i hemmet. De personer som har drabbats allvarligast av covid-19 har varit personer och med underliggande sjukdom, men det finns även andra riskgrupper. Det är viktigt att personer i riskgrupper kan vara hemma för att undvika smitta. Därför ser fram emot det kommande förslaget att personer i arbetsför ålder som är särskilt sårbara, eller delar hushållsgemenskap med sårbara personer, ska kunna avstå arbete med ersättning genom socialförsäkringssystemet. Övriga förslag gällande hälso- och sjukvården Många av våra förslag som vi tar upp i denna vårmotion handlar på kort eller om covid-19 och pandemins effekter på vården, omsorgen och samhället i stort. Därför får dessa förslag större plats och mer utrymme i motion. Det är emellertid viktigt att i hanteringen av den vårdskuld som byggs upp återkomma till våra tidigare förslag rörande bl.a. vårdköer, tillgänglighet, vårdplatsgaranti, fortsatta satsningar på cancervården och en förbättrad förlossningsvård. Detta är viktiga frågor för och för hälso- och sjukvården i . Att åldras i trygghet och värdighet Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en person med ett eget och unikt värde och med skilda intressen och bakgrunder. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag är en självklarhet – hela livet. Dessvärre påverkas äldre i högre grad av den pågående coronapandemin då de riskerar att få ett allvarligare sjukdomsförlopp om de skulle insjukna i covid-19. De åtgärder för att begränsa smittan som har införts, såsom besöksförbud på äldreboenden, att personalen har goda hygienrutiner, testmöjligheter för både personal och brukare och att säkerställa skyddsmaterial och att vi andra inte i onödan belastar vården är viktiga. Inte minst för att skydda äldre och riskgrupper. Men den fysiska distansering som kommer av besöksförbuden och uteblivna mänskliga möten riskerar att påverka de äldre mycket negativt. Många äldre är beroende av besök från nära och kära, att umgås med barnbarnen och att kunna besöka föreningar, kyrkor och samfund samt delta i gympaträningar. har de inte kunnat göra det och har därför i högre grad blivit isolerade, ensamma och utsatta. Ofrivillig ensamhet ökar smärta och risk för hjärt- och kärlsjukdomar, depression och demens hos äldre och ökar behovet av omsorg . Vad värre är, för många gör besöksförbud eller påbud om minimerade sociala kontakter ingen skillnad. Det handlar om hundratusentals personer i vårt land som redan lever i närmast total isolering. För dessa kan medmänniskors handlingar betyda stor skillnad. För de besök vi avstår är det viktigt att vi i stället ringer, videosamtalar eller på annat sätt kontaktar de som vi vet lever i ensamhet. Vi gläds åt alla de tusentals personer som via grupper på sociala medier har erbjudit sig att handla åt äldre och riskgrupper. Frivilliga sätter upp lappar i hyreshusets entré om att åka och handla åt den som behöver det. Vi har också kunnat le åt de två äldre som fikar tillsammans i sina respektive lägenheter, med öppna dörrar till trappuppgången. Möten kan möjliggöras även i som denna. Att många frivilliga med vårdutbildning nu hjälper till i vården och omsorgen, där det finns skriande behov av personal, är också ett ljus i pandemins mörker. Digitalisering kan motverka ensamhet då äldre finns med i samtal online, men många av de äldre tar fortfarande inte del av detta och hamnar således utanför samhällsgemenskapen. Att minska äldres ensamhet och utanförskap är en viktig fråga för . Till följd av pandemin byggs en enorm vårdskuld upp för patienter med icke-akuta vårdbehov. Det är nödvändigt och rätt att den vård som kan anstå flyttas fram i tiden för att man ska kunna hjälpa de som är i akut behov av vård. Men det får konsekvenser. Dels förlängs redan långa köer till operationer och specialistvård, dels visar aktuella rapporter att människor inte söker vård som . Det handlar då inte om enklare förkylningar utan akuta tillstånd som exempelvis stroke eller hjärtproblem. Detta är allvarligt eftersom det kan indikera att människor står utan vård även vid mycket allvarliga eller till och med livshotande tillstånd. Man förmodar att människor avstår från att söka vård på grund av rädsla för att covid-19-sjuka personer blandas med andra. En annan orsak till att inte söka vård kan vara att man inte vill belasta vården i onödan. Men sjukvården är tydlig. Det finns kapacitet att hjälpa alla med akuta vårdbehov. Om människor avstår från att söka akut vård för svåra tillstånd kan detta leda till större vårdbehov längre fram. Vårdskulden skulle bli allt större, och det måste undvikas. Hälso- och sjukvården har genomfört en omställning som få trodde var möjlig. Arbetsformerna har förändrats inom såväl som regional hälso- och sjukvård i syfte att klara pandemin. Kloka beslut av professionen på golvet har bidragit till att intensivvårdsplatserna har fördubblats på nationell nivå på . Vi har tillkortakommanden där bristande beredskap har blivit plågsamt tydlig. Trots lagkrav och uppmaningar från hade få regioner eller kommuner beredskap. Det är många verksamheter inom hälso- och sjukvården och omsorgen som behöver reformeras och där det finns lärdomar att dra från det som händer under den pågående pandemin. Digitala lösningar har tvingats fram i en takt som få trodde var möjlig , och administration har tagits bort. Allt har inte blivit bra, men många lärdomar finns att dra. Patienter har precis som vårdens medarbetare upptäckt att vissa saker fungerar bättre digitalt. I andra delar är ett fysiskt möte en nödvändighet. Medarbetarna inom och regional vård och omsorg står nu inför att de kanske inte ens kommer att kunna ta semester på grund av brist på medarbetare. Det får inte hända. Därför krävs aktiv politisk styrning som vågar gå från ord till handling när det gäller vårdens behov. Kvaliteten i äldreomsorgen, akutvården, primärvården och annan vård påverkas av medarbetarnas villkor. Med en god arbetsmiljö och goda villkor underlättas kvalitetsutveckling, och en positiv spiral formas där fler vill vara med och bidra. Pandemin har skapat en enorm vårdskuld och en minst sagt ansträngd arbetsmiljö inom hälso- och sjukvården. Brister har blottlagts men har medarbetarna lyckats ställa om för att klara det akuta läget om än till ett högt mänskligt pris för personalen. Förloppet visar att behoven av ordentliga strukturreformer och ekonomiska tillskott återstår. Därtill behövs förstärkningar av äldreomsorgen och primärvården. Detta står högt på prioriteringslista. Rätten till assistans en självklarhet För oss kristdemokrater är det en självklarhet att S/MP-regeringens nedskärningar inom lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och assistansersättningen måste upphöra. Vi kan inte acceptera att besparingar görs på de personer som är mest i behov av samhällets stöd. Då faller kärnuppgiften i vår gemensamt finansierade välfärd. Dagens strikta rättspraxis, som är en effekt av S/MP‑regeringens regleringsbrev till 2016, trasar sönder människor och familjers liv. Det är mycket svårt att få beviljad assistansersättning första gången en person ansöker. Många människor som har haft assistans , kanske hela livet, har fallit ur systemet helt eller har fått en kraftig nedskärning av antalet timmar. Allt fler barn som har haft assistans hamnar på barnboenden – institutioner – och förlorar därmed rätten att växa upp hemma hos sin familj. Situationen är akut. Effekten av S/MP‑regeringens politik är omänsklig. har därför satt press på regeringen för att rädda assistansen för andning och sondmatning, men även för att återupprätta den fullständiga intentionen med LSS. S/MP-regeringen tillsammans med C och L har tagit en onödigt lång och krokig väg för att rädda assistansen för andning och sondmatning. De har upprepade gånger tvingats backa från lagförslag som riskerade att förvärra i stället för att förbättra situationen, men kommer lagen äntligen att vara på plats. Men situationen är akut även för personer med funktionsnedsättning som har behov av assistans för andra grundläggande behov. menar att samtliga grundläggande behov ska vara assistansgrundande i sin helhet. Den trygghet som tidigare fanns inom LSS har bytts ut mot en daglig kamp mot myndigheter, en kamp för rätten till nödvändig hjälp att leva ett liv som andra. Vi kommer därför att fortsätta att avsätta resurser och sätta press på regeringen för att se till att alla som behöver assistans ska få det, i den omfattning de behöver för att kunna leva sitt liv fullt utifrån sina förutsättningar. Välfärdssamhället ska bygga på att såväl enskilda som familjer, grannar och föreningar i första hand ges möjlighet att ta ett stort ansvar för den nära omgivningen. Med subsidiaritetsprincipen som grund ska det offentliga stödja de naturliga nätverken. Men det offentliga är ytterst ansvarigt för att alla ska kunna leva ett tryggt och värdigt liv. och dess medarbetare utför ett viktigare och svårare arbete än de ibland får erkännande för. Att ytterligare stärka professionens ställning, kompetens och auktoritet i det arbetet är därför viktigt. har därför satsningar på att öka bemanningen, kompetensen och kvaliteten inom . Under nationella extraordinära situationer som exempelvis en flyktingvåg lik den eller en pandemi kan det krävas en förnyad ansvarsfördelning och nya arbetsformer för att avlasta kommunernas socialtjänst. Vi vill därför att en nationell krissocialjour inrättas. När kommuner bedömer att de behöver extra hjälp kan sådan avropas från den nationella krissocialjouren. Med en nationell organisation kan resurserna användas bättre. Dessutom kan riskerna för att barnens trygghet och rättssäkerheten åsidosätts minimeras. Stöd till utsatta barn under pandemin Under den pågående pandemin är det inte bara risken för smitta som skapar oro bland barn och unga. Omständigheter som social isolering, risk för arbetslöshet, ekonomiska problem, missbruksproblematik och hög stress- och konfliktnivå inom familjen ökar risken för barn att fara illa och utsättas för våld i hemmet. [2] Flera organisationer som arbetar mot barns utsatthet har varnat för att barn löper en större risk att utsättas för sexuella övergrepp online när de inte går i skolan eller deltar i fritidsaktiviteter som vanligt. har också rapporterat att övergrepp har ökat vid tidigare pandemier. rapporterar om högre tryck på stödlinjerna, om svårigheten i att få stöd från elevhälsan och att inplanerade möten på hälso- och stödinstanser har blivit inställda eller uppskjutna på grund av pandemin. har tidigare presenterat flera förslag för att stödja barn i utsatta familjer och för att stödja föräldrar i deras föräldraskap. Vi vill bl.a. skapa en sammanhållen barn- och ungdomshälsovård och stärka elevhälsan samt att kommunerna ska erbjuda obligatoriska föräldrastödsprogram. I den akuta situationen med coronapandemin vill vi även ge mer pengar till så att de möjligt ska kunna utöka sina telefontider. Barnens bästa vid familjehemsplacering När biologiska föräldrar utsätter maktlösa barn för försummelse och våld har lagstiftningens fokus legat för tungt på de biologiska föräldrarnas rättigheter och inte på barnens. Det har accepterats att ett barn är den svagare juridiska personen i relation till vårdnadshavaren. Kristdemokrater har länge kämpat för att barns position ska stärkas och för att barns individuella behov och intressen måste ges ökat företräde. Vi föreslår därför att vårdnadsöverflyttning eller adoption övervägs oftare än och att det ska ske tidigare än . Vi vill också följa upp förverkligandet av och öka kompetensen hos . Det som hände treåriga eller ”Lilla hjärtat” får inte hända igen. Det är därför glädjande att det finns en majoritet i för förslag och för att barnens bästa ska vara i fokus vid familjehemsplaceringar. Bostad först – en effektiv metod vid hemlöshet Är man bostadslös så är det svårt att klara livet på ett bra sätt. Bostad först är ett sätt att hjälpa hemlösa med beroendesjukdom eller psykisk ohälsa att återgå till ett liv som präglas mindre av dessa problem. Metoden tar utgångspunkt i att det första en hemlös med beroendesjukdom eller psykisk ohälsa behöver är ett eget boende, en plats att kalla sitt hem. Genom att personer i behov av hjälp slipper bekymra sig för vardagliga saker som var de ska bo , var de ska sköta sin personliga hygien, var de ska träffa sina barn och vänner eller vart deras post ska skickas lyfts en börda som gör att annan hjälp lättare når fram. När man börjar med bostaden kan man sedan erbjuda den hjälp som den boende vill ha och är mottaglig för. De krav som ställs på personen är desamma som för alla hyresgäster: betala hyran, sköt lägenheten och stör inte dina grannar. Det har visat sig att 8 av 10 klarar att bo långsiktigt i sin lägenhet, och jämförelser visar att kostnaden för en person i Bostad först blir lägre per person och år jämfört med andra metoder. Införande av Bostad först i alla kommuner skulle alltså kunna innebära en minskad samhällelig kostnad som är betydande. föreslår att ges i uppdrag att utarbeta regler för hur Bostad först ska vara den primära insatsen för hemlösa eller bostadslösa personer med samtidig beroendesjukdom. inrättas en nationell expertgrupp för att vidareutveckla metoden Bostad först och bistå kommunerna i deras arbete med att införa reformen. kommuner får stimulanspengar för att antingen införa eller utvidga användandet av modellen Bostad först. Under coronapandemin har stått i centrum. Deras experter har samlat in vetenskapliga studier, analyserat och gett rekommendationer för hur vi ska minska smittspridningen och skydda riskgrupper. Det förebyggande folkhälsoarbetet är viktigt. Det visar inte minst att riskgrupper som har en större risk för att bli svårare drabbade av covid-19 bl.a. är de med diabetes typ 2 eller fetma och rökare. Att förebygga ohälsa och sjukdom är den bästa investeringen för såväl landets invånare som för samhället i stort. Kunskap om betydelsen av bra kost, motion och en sund livsstil finns hos de allra flesta i . Folkhälsan utvecklas positivt, och medellivslängden ökar. ökar stress, psykisk ohälsa, rökning, alkoholriskbruk, stillasittande, övervikt och andra hälsoproblem. folkhälsopolitik syftar till att stödja den enskilde att göra hälsosamma val. är samordningsansvarig för folkhälsoarbetet på statlig nivå och ska bidra till samverkan av insatser för en god och jämlik hälsa samt stödja staten, regionerna och kommunerna i genomförandet och uppföljningen av folkhälsoarbetet. För att säkerställa ett framgångsrikt och långsiktigt hållbart förebyggande folkhälsoarbete krävs även en tydlig nationell strategi, riktlinjer och en handlingsplan med konkreta delmål som bygger på evidens. Det är något som saknas och något som efterfrågar omgående. Det finns stora hälsovinster att göra genom mer förebyggande arbete. Beräkningar visar att minst en tredjedel av hjärt-kärlsjukdomarna och vart tredje fall av de tolv största cancersjukdomarna skulle kunna förebyggas med förändrade levnadsvanor. Förstärkt arbete med självmordsprevention För att dämpa coronapandemin är det viktigt med social isolering och distans. vet vi att ensamhet ofta är själva kärnan i psykisk ohälsa. I coronakrisen har många blivit mer isolerade än de redan var. Människor som redan före krisen var utsatta drabbas nu hårt. Dessutom ökar arbetslösheten, vilket är en starkt bidragande orsak till psykisk ohälsa. Än finns ingen tydlig statistik men flera alarmerande rapporter. Organisationen , som har arbetat för psykisk hälsa , rapporterar att antalet samtal till deras självmordslinje ökade med jämfört med året innan. Suicidprevention i Väst varnar för att både deras äldrelinje och självmordslinje har fått in betydligt fler samtal jämfört med tidigare. Det behövs en anmälningsplikt för hälso- och sjukvården och vid självmord.