mot · H8023273 · 2020-10-06 00:00:00 — Hållbar förvaltning av djur och natur ställer sig bakom det som anförs i motionen om den biologiska mångfalden och friluftslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skogens betydelse för klimatet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skogens motståndskraft mot klimatförändringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om principen att jordbruket ska ersättas för kollektiva nyttigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för en reformering av EU:s jordbruksstöd för att sätta fokus på klimat- och miljöåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör fokusera på klimat- och miljöambitionerna i EU:s jordbruksstöd för nästa period även nationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivare handläggningstider för ansökningar om EU-ersättningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av effektiviseringar i administrationen av stödsystem avseende ersättningar till lantbruket och landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatsatsningar inom LULUCF och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatsatsningar inom kommande landsbygdsprogram 2021–2027 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förvaltningen, och brukandet, av skogen ska beakta påverkan på skogens ekosystemtjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta möjligheten till markbyte som långsiktig lösning för att kunna skydda gammal skog och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av förebyggande åtgärder gällande skadeangrepp i skog samt åtgärder vid angrepp av granbarkborren och att markägares möjligheter att bekämpa skadeangrepp behöver förtydligas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bioteknik (GMO) som åtgärd som möjliggörare för anpassning till klimatförändringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förebygga samt motverka utbredning av djursjukdomar i som leder till gruppbehandling med antibiotika och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka och förebygga behandling av grupper av friska djur med antibiotika i förebyggande syfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förebygga samt motverka utbredning av afrikansk svinpest (ASF) i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta initiativ till att djurtransporter från EU:s medlemsländer till tredjeland ska följa samt att kraven på djurvälfärd bör beaktas även vid export till tredjeland, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU ska arbeta för bättre kontroller av transporter med levande djur till tredje land och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka djurskyddet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förvaltning av de stora rovdjuren samt den regionaliserade rovdjursförvaltningen och dialog och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskningens roll för bedömning av gynnsam bevarandestatus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande åtgärder mot rovdjursangrepp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av statliga åtgärder och ersättningar för rovdjursangrepp på tamdjur och hund och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för rennäringens villkor i samband med rovdjursangrepp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda kostnadsfördelning och ansvar vid skyddsjakt samt att genomföra en översyn av gällande sekretessregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av åtgärder för att reglera vildsvinsstammen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i 7 § jaktlagen föra in en möjlighet för eller att besluta om jakt för att förebygga eller minska risken för allmänfarlig djursjukdom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i 24 § jaktförordningen tydliggöra att eller före beslut ska höra , i det fall beslutet gäller allmänfarlig djursjukdom, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheten att använda terrängfordon för jägare med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om långsiktig förvaltning av säl och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att begränsa utbredningen av skarv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa och motverka utbredningen av invasiva arter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hästnäringens betydelse i samhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljöåtgärder inom hästnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livsmedelsförsörjningen kräver frihandel och internationellt samarbete, och långsiktig nationell beredskap, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en livsmedelsproduktion och konsumenters efterfrågan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för små hantverksmässiga företag och nystartade livsmedelsföretag och tillkännager detta för regeringen. Natur och miljö har många dimensioner som är viktiga ur ett medborgarperspektiv. Naturen ger möjlighet till naturupplevelser och rekreation och naturens biologiska mångfald fyller en viktig funktion. Allemansrätten, strandskyddet, skydd för biologisk mångfald och hotade arter, skydd för skog och mark är alla viktiga för att förvaltarskapstanken ska fungera i praktiken. Förvaltarskapstanken handlar om att dagens generation förvaltar för kommande generationer och framtiden. Det arv vi lämnar efter oss ska ha bättre status än det vi ärvde. Principen att förorenaren betalar är central för att styra beteende och konsumtion till mer miljövänliga alternativ. Därför bör miljöavgifter och miljöskatter höjas som andra skatter sänks. Vid offentlig upphandling ska tydliga miljö- och klimatkrav kunna ställas och långsiktigt hållbara produkter kunna premieras. Det är viktigt att värna ett klimatsmart energisystem och satsa på åtgärder inom de sektorer som har höga klimatutsläpp såsom transportsektorn, processindustrin och jordbruket. Som del av grön skatteväxling är det rimligt att successivt avveckla skattesubventioner eller skattelättnader till fossila bränslen. Jordbruket och skogsbruket är viktiga för klimatomställningen och för naturupplevelser. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Det behövs ett fokus på klimatfrågan, hållbart brukande, landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Jord- och skogsbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Liberalerna har en sakpolitisk överenskommelse, januariavtalet, inklusive ett budgetsamarbete med och regeringspartierna Socialdemokraterna och , varför formella yrkanden som omfattas av detta samarbete inte läggs i denna motion. EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden och i stället behövs ökade satsningar på landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Klimatsmart produktion med god djuromsorg och miljöhänsyn bör värnas. Jordbrukets klimatpåverkan bör beaktas vid markanvändningen och sättas i relation till bevarandet av bördig jordbruksmark som är viktig för matförsörjningen. Bördigheten hotas av klimatförändringar och erosion och av att bostäder, industri och infrastruktur tar mer plats. Klimatgasutsläppen från mark är betydande och måste motverkas. Marken är också rätt brukad potentiellt en viktig kolsänka. Möjligheten att värna viktig jordbruksmark och att åtgärda klimatgasutsläpp från icke brukad mark bör finnas med i den markplanering som offentliga aktörer ansvarar för. Lagar och tillämpning av lagar och regler måste väga in klimatpåverkan. Dagens regelverk hämmar exempelvis återvätning av jordbruksmark på grund av strandskyddsreglerna. Ett kretslopp där näringen går från jord till bord och sedan tillbaka till jorden är viktig för en hållbar livsmedelsförsörjning och behöver näringsläckaget minska för att motverka övergödning av hav och sjöar. Höga klimat- och miljöambitioner bör vara självklara krav för en hållbar svensk livsmedelspolitik samt för djurhållningen och det bör även vara en målsättning i EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Det är viktigt att svenska jordbrukare kan konkurrera med utländska jordbrukare på mer lika villkor. Det behövs företagarvänlig politik som inte belastar företag med onödig byråkrati. Handläggningstiderna bör vara effektiva gällande ersättningar. Exempelvis återstod 2018 ärenden för sammanlagt som inte var slutbetalda. Administrationen av ersättningar inom jordbruksstödet bör även ha fokus på ökad effektivitet, vilket även därmed kan förebygga kritik från revisionen inom EU. För att begränsa risken för antibiotikaresistens måste arbetet med att minska jordbrukets användning av antibiotika intensifieras, särskilt på EU-nivån. Detta bör ges regeringen tillkänna. Svenskt jordbruks utsläpp kommer till stor del från metan från idisslande djur, fossila bränslen och mineralgödsel och foder. Utsläppen från mark är även betydande. Staten bör därför stödja återvätning av mark av klimatskäl där det är möjligt för att minska utsläppen av växthusgaser. Många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, även övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförseln av näringsämnen via gödsling. Gödsel kan betraktas som råvara i andra processer men under lagring och förvaring ska läckaget minskas. Detta bör ges regeringen tillkänna. är det viktigt att konstatera att initiativ som ”Greppa Näringen” lett till förbättringar vad gäller onödig tillförsel av näringsämnen. ”Greppa Näringen” erbjuder rådgivning som ska leda till minskade utsläpp av klimatgaser, minskad övergödning och säker användning av växtskyddsmedel. Genom denna kunskapsöverföring och metodstöd har förbättringar i produktionen kunnat uppnås som leder till mindre utsläpp. Det är viktigt att arbetet med att minska jordbrukssektorns klimat- och miljöpåverkan fortsätter. Staten bör sätta fokus på miljö- och klimatåtgärder i jordbruket och där är en stor del av nyttan kopplad till att begränsa klimateffekter eller övergödning. Produktionen av biogas kan öka i syfte att förhindra utsläpp av växthusgaser och övergödning. I enlighet med klimatavtalet från bör subventioner till fossila bränslen avvecklas. Det innebär att dagens skattereduktioner när det gäller användningen av fossilt bränsle inom jord- och skogsbruket bör avvecklas och alternativa drivmedel utvecklas inom sektorn. För LULUCF-sektorn (land-use, land-use change and forestry) gäller att ländernas sammanlagda nettoupptag inom jordbruk, skogsbruk och annan markanvändning inte ska minska i förhållande till en i förväg bestämd antagen referensutveckling. De åtgärder som kan ge ökade kolsänkor och minskade utsläpp inom LULUCF kan vara fånggrödor, beskogning, skogsjordbruk (agroforestry) och återvätning. Viss jordbruksmark som tidigare dikats ut kan också vara rimlig att återväta för att stoppa nedbrytningen av organiska ämnen i marken och den associerade avgången av växthusgaser. För att öka återvätningen behövs uppsökande verksamhet, effektiv rådgivning och ökade möjligheter till stöd. Många småföretagare inom jordbruk och skogsbruk saknar möjlighet till metodutveckling som handlar om kolinlagring i mark trots att åtgärder helt eller delvis kan vara lönsamma. Förvaltningen av skogen bör beakta klimatförändringar genom exempelvis vad som återplanteras. Granplantager skapar sårbarhet i skogsbeståndet. Skyddade tätortsnära skogar kan fylla en mycket viktig funktion. Naturreservat kan även mildra konsekvenserna av extremt väder till exempel vad gäller värme, omfattande regn och förmåga att binda damm. Det är av stor vikt hur klimatåtgärder formas i landsbygdsprogrammet för nästa period –2027 sett till klimatåtgärder och våtmarkssatsningar. Ökad kolinlagring har inte varit ett primärt syfte med stöden i landsbygdsprogrammet. Befintliga stöd för fånggrödor och mellangrödor behöver vidgas för att även omfatta mark utanför nitratkänsliga områden. Stöden bör dessutom omfatta fler grödor. Kommande landsbygdsprogram behöver bli ett verktyg i klimatomställningen och innefatta incitament och insatser för kolinlagring. För att bevara den biologiska mångfalden behövs också satsningar på att bekämpa så kallade invasiva främmande arter. Det handlar till exempel om lupiner, gul skunkkalla och jättebjörnloka. Detta bör ges regeringen tillkänna. Minska utsläppen av växthusgaser från köttproduktionen För att minska köttkonsumtionens klimatpåverkan behöver köttproduktionen bidra till minskade utsläpp. Utvecklingen av klimatcertifierad köttproduktion innebär att gårdar minskar den totala klimatpåverkan i köttproduktionen. Metan är en kraftig växthusgas, så metoder för att minska metangasutsläppen från djurhållningen är viktiga. Det kan handla om att djuren utfodras med nya foder som berikats med metanreducerande komponenter. En omvandling av metangas från bland annat gödsel till biogas är en annan viktig del. Det behövs en fortsatt utveckling av metoder för att ge metanreducerade animaliska produkter. Forskning kring förändringar i utfodringen av får och nötkreatur bör stödjas i syfte att minska metangasavgången från djuren. Att djuren betar på naturbetesmarker gynnar den biologiska mångfalden och öppna landskap. Betande djurs betydelse för det öppna landskapet och den biologiska mångfalden är viktig. Djuren bidrar även till naturvård. Köttkonsumtionens påverkan på klimatet är även en konsumentfråga. Medvetna konsumenter kan genom sin efterfrågan och konsumtion driva på utvecklingen mot mer klimatsmarta produkter. Märkning och certifiering av varor är därför positivt. Konsumenterna får möjlighet att välja metanreducerade animaliska produkter när de är klimatmärkta. Liberalerna ser positivt på märkning av produkter avseende klimatavtryck men är också öppna för att införa en obligatorisk klimatmärkning när det gäller vissa varor. Forskning och informationsinsatser till lantbruket kring forskningsresultaten är viktigt för att minska jordbrukets klimatgasutsläpp. Det är rimligt att staten stöttar investeringar där en stor del av nyttan är att undvika klimatgasutsläpp och övergödningsproblematik. Det gäller till exempel anläggningar för biogasproduktion. Skogen behövs för att rena luften som vi andas och för att upprätthålla balansen i atmosfären och på så sätt motverka klimatförändringar. Skogen spelar en viktig roll för klimatarbetet. Skogen spelar en viktig roll för svensk ekonomi och är avgörande för den biologiska mångfalden. Skogen rymmer tiotusentals arter av djur och växter. Hälften av de i utrotningshotade arterna är knutna till skogen. Skogen är också en viktig del av många svenskars privatekonomi. Många skogsbruk drivs småskaligt och långsiktigt hållbart. Skogen är intressant som källa till råvaror som behövs i en ekonomi utan fossila bränslen. Skogspolitiken är därför viktig och central i arbetet för att hejda förlusten av biologisk mångfald och livsviktiga ekosystem. Det innebär att arbetet med att skydda värdefull skog måste fortsätta liksom arbetet med att använda skogen som kolsänka. Både staten och skogsnäringen har ett stort ansvar att skydda skogens ekosystem, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. Både effekter på klimat och miljö behöver stå i fokus vad gäller åtgärder inom skogsbruket. Frågor om markanvändning, återvätning samt alternativa bruknings- och avverkningsmetoder måste omfatta konsekvensanalyser för klimatarbetet. Liberalerna framhåller vikten av att möjliggöra även variation av skogsbruksmetod, från kalhyggesbruk till kontinuitetsskogsbruk. Ett exempel är den stora buffertzonen runt där övergått från konventionellt kalhyggesbruk till en lokalanpassad form av kontinuitetsskogsbruk. Den svenska skogspolitiken vilar på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder, återplantering och återvätning anpassas. Ekologiskt värdefull skog bör skyddas och bevaras. Skogens potential som källa till förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion bör även tillvaratas. Den mest värdefulla skogen och dess nyckelbiotoper kan skyddas genom naturreservat och nationalparker. De kvarvarande naturskogarna, eller gammelskogarna, bör värnas. Befintliga modeller för att skydda värdefull natur bör kunna användas i större utsträckning. Till exempel kan statligt ägd skog även fortsättningsvis användas som inbyte för privatägd skyddsvärd skog. bör ha uppdraget att identifiera skogsmark som är lämplig att återväta av klimatskäl då detta vore en mycket kostnadseffektiv klimatåtgärd. bör också ha medel för att finansiera markinköp och återvätningsåtgärder. Skogforsk har sammanställt läget vad gäller körskador i skogen och de överfarter över vattendrag som är nödvändiga för att bruka skogen. Det kan konstateras att skogsnäringen behöver en mer enhetlig rapportering. Jämförelser mellan , och tyder på att körskador i anslutning till vattendrag är vanligast i . Det svenska skogsbruket lämnar också den smalaste kantzonen vid slutavverkningar av de tre jämförda länderna. Under har skadorna från angrepp av granbarkborren ökat och de förväntas bli ännu större i ett varmare klimat. Vid utbrott brukar fokus hamna på vilken betydelse skyddade områden har för angrepp i den brukade skogen. Enligt förekommer missuppfattningar. Angrepp av granbarkborre i skyddade områden påverkar inte granbarkborreutbrott i stort eftersom arealen skyddad granskog är mycket mindre jämfört med arealen brukad granskog. En effektiv åtgärd för att förhindra uppkomst av stora lokala angrepp av granbarkborre är att upparbeta stormfällda, och angripna stående, träd på platsen innan barkborrarna hunnit utvecklas färdigt. De allra flesta granbarkborrarna finns alltså i den brukade skogen. Genom att analysera olika geografiska data och information från satellitbilder går det att peka ut vilken typ av skog som löper hög risk för granbarkborreangrepp. Det behövs därmed kontinuerlig övervakning av skogen. I formellt skyddade områden finns särskilda bestämmelser som styr vilka åtgärder som får vidtas i samband med t.ex. insektshärjningar. Om skadorna riskerar att bli betydande kan överväga att genomföra åtgärder som att t.ex. avverka och barka granar. Vilka åtgärder man kan genomföra i skyddade områden beror på vilka naturvärden det området syftar till att skydda. Varje nationalpark och naturreservat har områdesspecifika föreskrifter som beskriver vad som inte är tillåtet i området. Inom skogliga biotopskyddsområden får man inte vidta åtgärder som kan skada naturmiljön. För naturvårdsavtal avgör syftet med området vilka åtgärder som kan utföras. Länsstyrelser, kommuner och är ansvariga på olika sätt för beslut om åtgärder samt i förekommande fall dispenser. Det finns behov av ökad tydlighet kring beslut och dispenser. Det bör tydliggöras vilka åtgärder markägaren kan vidta, samt är skyldig att vidta, för att motverka större utbrott både i statligt ägda och skyddade skogar och i privatägda skogar. Detta bör ges regeringen tillkänna. Arbetsmaskiner som används för underhåll av vägar, bostäder, lokaler, i servicesektorn och för arbete inom industrin, jordbruket och skogsbruket och fisket står för av de svenska utsläppen av klimatgaser. Vi liberaler har länge arbetat för att avskaffa de skattesubventioner som en del av de här maskinerna omfattas av. Det kan finnas goda skäl att stödja till exempel jordbruket och fisket, men det är orimligt att stödet baseras på hur mycket diesel man använder i sin verksamhet. Vi vill se att skatterabatterna till fossila bränslen avskaffas successivt så att beskattningen blir likvärdig oavsett användningsområde. Användningen av fossila bränslen i arbetsmaskiner behöver fasas ut. Vissa grupper av arbetsmaskiner utgör typexempel på nischer där det är rationellt att använda den begränsade tillgången på biobränslen. För andra grupper är en elektrifiering mer rationell. På till exempel byggarbetsplatser där maskinerna rör sig inom en begränsad yta är elektrifiering en rimlig lösning. behöver ta fram lösningar för hur denna elektrifiering ska möjliggöras. Bioteknik (GMO) Klimatförändringarna skapar nya utmaningar även vad gäller utvecklingen av odlingsbara grödor. Torka, skadeangrepp eller stora mängder regn kan påverka möjligheten att odla. Forskning om mer tåliga grödor är viktig och där spelar växtförädling en viktig roll. Avkastningen inom jordbruket kan bibehållas eller öka på ett hållbart sätt genom att man anpassar växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Bioteknik (GMO) kan även spela en viktig roll i klimatarbetet. Rätt använd kan biotekniken användas för att få fram bättre skördar med högre näringsinnehåll, men också för att öka inbindningen av kol i olika grödor. Detta bör ges regeringen tillkänna. Djur ska ha möjlighet att utöva sitt naturliga beteende. Det handlar om utevistelse och tillgång till vatten att simma i och jord att böka i. Djur i miljöer ska slippa spökgarn och marint skräp. Plast och gamla nät vållar stor skada på djur och natur. All djurhållning måste garantera djuren ett värdigt liv och en anständig död. Kontrollen av att nationella lagar och EU-regler efterlevs måste skärpas. ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . Det ska finnas en tidsgräns vid djurtransporter. Den bör fastställas för varje djurart. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ansvarsfull antibiotikaanvändning och kamp mot djursjukdomar Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. Det är viktigt att förebygga och motverka utbredning av djursjukdomar i . Virussjukdomar som inte existerar i såsom PRRS-viruset (porcine reproductive and respiratory syndrome) som är en allvarlig grissjukdom är spridda i många länder hos stamgrisar. Virussjukdomar kan leda till sekundära infektioner som behöver behandlas förebyggande med antibiotika. Det innebär att åtgärder för att förebygga utbrott kan handla om att importerade djur eller avelsprodukter ska vara friska och inte vara smittade av tex PRRS-virus. Vid import av levande djur krävs negativ provtagning för PRRS innan djuret får komma in i landet. När EU:s nya djurhälsolag träder i kraft kommer möjligheten att kräva provtagning att försvinna.