mot · H8023720 · 2020-10-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:7 Strategi för den arktiska regionen 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 En hållbar strategi för 4 Klimat och miljö 4.1 Stopp för fossilutvinning i 4.2 Stopp för gruvdrift på djuphaven 4.3 Öka skyddet av havsområden 4.5 Hållbara transporter och infrastruktur 5 Internationell närvaro och militariseringen av 5.1 som militärt test- och övningsområde 6 En rättvis handelspolitik 7 En modern samepolitik 8 Internationell samverkan och klimaträttvisa 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett totalstopp för fossilutvinning i den arktiska regionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i förhandlingar om havsrättskonventionen bör driva krav om införande av moratorium för gruvdrift på djuphaven och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella förhandlingar bör driva krav om att skydda av de globala områdena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att undertecknar och ratificerar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att förslag till CEF-förordning för ett sammanlänkat –2027 även ska möjliggöra en ytterligare järnvägsutbyggnad i i syfte att stärka hållbara godstransporter i regionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utveckla möjligheterna att testa tåg och utrustning i skarpt vinterläge och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingen del av den amerikanska militären bör tillåtas öva på svenskt territorium i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Nato inte ska tillåtas öva eller testa vapensystem på svenskt territorium i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att militär inte ska tillåtas öva eller testa vapensystem på svenskt territorium i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att inkludera urfolk i internationella såväl som nationella samtal om säkerhetspolitik och tillkännager detta för regeringen. 3 En hållbar strategi för är en unik del av vår planet. Delar av har varit täckta av is , vilket har lett till att ett alldeles särskilt, men också känsligt, natur- och djurliv har utvecklats. Precis som regeringen noterar i sin skrivelse finns det ingen entydig definition av . Men har definierat som alla områden norr om , vilket innebär både och landområden på och och i , , , , och . är hem för drygt 4 miljoner människor, varav många tillhör olika urfolk som levt i i årtusenden, däribland urfolk samerna. är hoten mot allvarligare än . På få andra ställen på jordklotet har klimatförändringen varit så omfattande och fått så dramatiska konsekvenser för både växtliv, djur och människor. I klimatförändringens spår uppstår nya utmaningar. När isen smälter möjliggörs utvinning av de naturresurser som finns i och nya transportleder öppnas upp genom nordost- och nordvästpassagerna. Det innebär både nya hot mot miljön och att risken för säkerhetspolitiska spänningar i regionen ökar. Framtida verksamhet i ska bygga på försiktighetsprincipen och bygga på respekt för människor, naturen och planetens gränser. och ligger i , och är att betrakta som en del av . Klimatförändringar, miljöhot och säkerhetspolitiska konflikter i kommer därför att ha direkt påverkan på vårt land. Trots det är debatten om i stort sett frånvarande i . För är det självklart att den Arktisstrategi i första hand måste fokusera på klimat och sociala förhållanden. Det inkluderar respekt för ursprungsbefolkningarnas rättigheter. ska arbeta för ett hållbart nyttjande av resurser, minskade militära spänningar och ökat internationellt utbyte. 4 Klimat och miljö står inför stora klimatförändringar. Den ökande temperaturen globalt märks särskilt tydligt i polarområdena, och det finns många tecken på att djur och natur redan är under stor press. Uppvärmningen i ökar dubbelt så fort som någon annanstans i världen. Forskare tror att havsisen kan ha smält bort helt , och bedömer man att den sista havsisen har smält bort. Temperaturer på uppemot varmare än det normala är inte längre ovanligt. såg vi bränder i det annars så kalla . I ryska brann över 1 miljon hektar skog. uppmätte man temperaturer på uppemot . Temperaturökningar ger minskade isar och isarnas utbredning är mycket liten. då man uppmätt minst is på kontinenten har den minskat , och 2020 blev inget undantag. rapporterades den lägsta nivån sedan man startade mätningarna 1978. Isarna i har redan förlorat två tredjedelar av sin volym och trenden är fortsatt nedåtgående. Den kraftiga uppvärmningen får konsekvenser för havsnivåerna men också lokalt i regionen för ekosystem, jorden, skogen och möjligheten att leva i den arktiska regionen. När temperaturen ökar förstärks dessutom processer som i sin tur bidrar ytterligare till den globala uppvärmningen. När isarna smälter ersätts den ljusa ytan med mörkt hav, vilket leder till att mer värme absorberas. Den tinande permafrosten frigör dessutom stora mängder växthusgaser som tidigare bundits i marken. Den stora mängden metanis på innehåller enorma mängder kol som kan komma att släppas ut som metan eller koldioxid. Smältande landisar som t.ex. på bidrar till höjningen av havsnivån, vilket bl.a. leder till översvämningar och ödeläggelse av öar och kustnära områden. Risken är också att hela bromsas upp. För att inte få en skenande växthuseffekt helt bortom all kontroll är det helt nödvändigt att omgående vidta åtgärder. Det är inte bara natur och ekosystem som har anpassat sig till det kalla klimatet med is och permafrost. Snabba förändringar drabbar samhällen hårt. Det kan bl.a. handla om minskade fångster vid jakt och fiske men också om upptinad mark som leder till att hus och infrastruktur sjunker och förstörs. Också risken för jordskred ökar och transportleder och vägar kan bli obrukbara. I skrivelsen nämner regeringen återkommande . Man skriver bl.a. att kommer att gå före i genomförandet av , som ska vara vägledande för regeringens arbete i . Det finns dock mycket som tyder på att med nuvarande strategi inte kommer att leva upp till kraven för att hålla den globala uppvärmningen väl under två grader. vill öka ambitionen vad gäller när målet om nollutsläpp av fossila växthusgaser senast ska vara uppnått. Vi menar att ska ha nollutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Läs mer i vår motion med anledning av proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (2019/20:3480). För att klara att ställa om klimatet globalt krävs att hela befolkningen representeras. Ofta exkluderas kvinnor från internationella förhandlingar och ges därmed inte samma möjligheter att påverka vare sig processer eller innehåll. För att garantera kvinnors inflytande över fred och säkerhet har FN tagit fram resolution . vill se en liknande resolution för att garantera att kvinnor inkluderas i alla delar av det internationella klimatarbetet. bör ta initiativ till en FN-resolution i syfte att garantera kvinnors inkludering i det internationella klimatarbetet. 4.1 Stopp för fossilutvinning i Allteftersom isarna smälter har företags och länders intresse av att få tillgång till och exploatera området ökat. Fossila ämnen som länge varit omöjliga att komma åt blir nu möjliga att ta upp. Enligt uppskattningar finns en tredjedel av världens ännu ej upptäckta naturgasreserver och av världens oljereserver i . Länder, däribland , har visat stort intresse för regionen, vilket vi bl.a. märkte genom president försök att köpa , men även vill utveckla sin oljeindustri genom att pumpa upp olja i nya områden i . Stora oljebolag har också visat stort intresse för att börja borra efter olja i regionen. öppnade Trump för oljeborrning i vildmark. Från och med årsskiftet ska det bli möjligt att teckna avtal för olje- och gasborrning i naturreservatet . Beslutet står i direkt strid med såväl klimat- och miljö- som urfolksintressen. Också visar ett allt större intresse för , bl.a. genom att man investerat i en isbrytare och försökt beskriva sig som ett ”nära Arktis-land”, trots att landets närmaste gräns ligger . säger sig främst ha intresse av att bruka transportleder och internationella vatten för forskningssyften. har man tydliga intressen av att utvinna naturresurser och dessutom säkerhetspolitiska skäl att öka sin närvaro i regionen. Att stoppa klimatförändringen inom den arktiska regionen är svårt, särskilt att stoppa issmältningen. Det krävs en stor handlingskraft och mänsklig vilja för att lyckas vända klimatkrisen, inom såväl som någon annanstans. Att vi i en situation med fortsatt ökade temperaturer, naturkatastrofer och extremväder ska tillåta fortsatt förstörelse av naturen är långt ifrån rimligt. De naturresurser som ligger under isar borde rimligen stanna där. Att ta upp dem med hänvisning till att de ger arbetstillfällen och på kort sikt bättre liv för dem som bor i regionen är att leva i förnekelse. För kommer användningen av den oljan eller gasen ytterligare att accelerera klimatkrisen och göra livet inom hela den arktiska regionen än svårare. Regeringen konstaterar i skrivelsen att utvinningen av fossila bränslen hotar de globala ansträngningarna att uppnå mål och måste fasas ut . Man har gett i uppdrag att tillsammans med AB se över hur det svenska och internationella exportfinansieringssystemet ska bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser. menar att detta inte är tillräckligt. måste agera för att förhindra exploatering av olje- och gasfyndigheter. Dels kommer en exploatering att leda till ökad tillgång till icke förnybara energikällor som möjliggör fortsatta och ökande koldioxidutsläpp, dels är risken överhängande att en exploatering av dessa naturresurser kommer att leda till mycket stora miljöproblem i regionen vid utvinning och transporter. Till skillnad från omfattas av ett miljöskyddsprotokoll som förbjuder utvinning av naturtillgångar . menar att regeringen bör agera skyndsamt för att skydda från vidare exploatering. Regeringen ska verka för ett totalstopp för fossilutvinning i den arktiska regionen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.2 Stopp för gruvdrift på djuphaven Gruvdrift på havsbottnen kan riskera större skador för den miljön än oljeborrning, och jakt på djuphavsmineral kan påverka miljöer som varit ostörda . Hur utvinningen av dessa kommer att påverka miljön för de djur som lever där och ekosystemet i stort vet ingen säkert. Kunskapen om livet på flera är mycket bristfällig. Därmed blir en reglering för att minska riskerna vid gruvexploatering på havsbottnar mycket svår. anser att försiktighetsprincipen därför bör tillämpas för att undvika att djuphavsgruvor medför giftiga föroreningar i näringskedjorna och förstörda ekosystem. bör i förhandlingar om havsrättskonventionen driva krav om införande av moratorium för gruvdrift på djuphaven. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.3 Öka skyddet av havsområden () enades 2016 om en resolution om att skydda av havet i strikt skyddade områden till . har ett etappmål om att av områden ska skyddas. konstaterar i sin fördjupade utvärdering av miljömålen 2019 att detta arealmål kan uppnås om anslagsnivån i statsbudgeten är i enlighet med budget. har även inom den globala konventionen för biologisk mångfald (CBD) och FN:s hållbarhetsmål, de s.k. SDG-målen, lovat att leva upp till målsättningen om att till 2020 skydda av kust- och havsområdena grundat på bästa tillgängliga vetenskap. Forskning visar att behovet av skyddade områden ligger på ungefär 20–för varje livsmiljö. Inom FN förhandlas för tillfället ett globalt avtal som ska skydda internationellt vatten från överexploatering och därmed stärka det bristande regelverk som existerar . Avtalet väntas vara klart och kommer att vara ett tillägg till havsrättskonventionen (Unclos). Trots att förhandlingarna inom FN är inne på den tredje förhandlingsrundan av fyra och att utformning av regeltexten närmar sig är det väldigt tyst från den gällande hållning. De djupa havens ekosystem är till största delen outforskade men starkt påverkade av människan. Det finns en rad exploateringshot från bl.a. fiskeindustrin och gruvindustrin. Forskare har rekommenderat att av de globala områdena ska vara skyddade 2030. Bland andra och har ställt sig bakom en sådan målsättning, och skrev även under den deklarationen. Regeringen skriver att man inom kommer att stödja arbetet med ett mål om 30 procents områdesskydd av miljöer. Det är bra och ett mål som ställer sig bakom. Vi menar dock att detta bör gälla vid alla liknande förhandlingar som gäller skydd av havsområden, inte bara i . bör i internationella förhandlingar driva krav om att skydda av de globala områdena . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. regleras staters ansvar för oceanerna genom (Unclos). I konventionen regleras bl.a. näringsverksamhet, miljöfrågor och utvinning av naturtillgångar i världshaven. och över 160 andra länder har ratificerat konventionen. Alla länder som gränsar till har undertecknat konventionen, med ett undantag: . bör verka för att undertecknar och ratificerar . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Läs mer i vår motion Hållbara hav (2019/20:1618). Artrikedom förstärker våra och kommande generationers livsmöjligheter och är grunden för fortsatt välfärd. Biologisk mångfald och klimatförändringen är vår tids stora ödesfrågor som också har stor påverkan på varandra. En natur med många arter klarar lättare av den stress som ett förändrat klimat innebär. Tillståndet för den biologiska mångfalden är mycket kritiskt och många forskare hävdar att vi är på väg in i den sjätte massutrotningen på planeten. är hem för ett rikt och unikt djurliv. Åtta av de tio rikaste fiskbestånden på jorden återfinns i eller nära och varken renar eller myskoxar finns naturligt någon annanstans än där. När havsisarna smälter förändras livsmiljön för många arter drastiskt. Det gäller inte minst isbjörnar, sälar, valrossar och valar. Det förändrade klimatet påverkar ekosystemet och på flera håll har t.ex. späckhuggaren ersatt isbjörnen som toppredator och skrämt bort andra typer av valar, vilket bl.a. påverkar de människor som är beroende av jakt i området. Det är bra att regeringen lyfter frågan i sin skrivelse och att man i förhandlingar verkar för att bevara den biologiska mångfalden. Vi vill dock understryka vikten av att man skyndsamt ställer om för att uppnå målen i . Om inte den globala uppvärmningen stoppas kommer det heller inte att gå att skydda hotade arter. Det viktigaste arbetet för att skydda den biologiska mångfalden är att agera mot klimatförändringen, och där gör tyvärr inte regeringen tillräckligt. Läs mer i vår motion med anledning av proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (2019/20:3480) och i vår motion Biologisk mångfald (2018/19:669). 4.5 Hållbara transporter och infrastruktur För att stoppa klimatförändringen måste vi i grunden ändra vårt transportsystem. Förutom ökad användning av el och förnybara drivmedel krävs åtgärder för ett transporteffektivare samhälle. Det kräver att statliga investeringar och styrmedel syftar till att främja hållbara och effektivare transporter av personer och gods. Transportpolitiken måste med andra ord utvecklas inom ramen för våra klimatmål. Ett av de viktigaste bidragen vi kan göra är att flytta gods- och persontransporter från väg och flyg till tåg och sjöfart. En central del av klimatpolitik är en kraftig utbyggnad av tågnätet, både i och runt om i . Vi vill ha samordnade tidtabeller och fler nattåg genom och då också mellan våra nordiska länder, något som skulle underlätta resandet även i den arktiska regionen. har vi järnväg från till . har en annan spårbredd än övriga nordiska länder, men i finns goda möjligheter för överflyttning av både persontrafik och gods. Den järnväg som finns är dåligt underhållen och har för låg kapacitet. Dessutom behöver kopplingen mellan länderna bli bättre. En bättre utbyggd och underhållen tvärbana mellan de nordiska länderna skulle inte bara kunna öka resandet för människor utan också godstransporter och därmed avlasta vägnätet som har en tung godstrafik. vill därför att tar initiativ till ett effektivt samarbete med och för att knyta ihop den nordiska delen av . ska inom det nordiska samarbetet verka för att utveckla de gränsöverskridande järnvägarna. Läs mer om i vår motion Samarbetet i och (2020/21:597). Mycket av och övriga export av råvaror kommer från den nordiska delen av och alltför mycket av denna export transporteras på väg, vilket innebär alldeles för tät och tung trafik på dåligt underhållna och alldeles för smala vägar. Det är betydligt effektivare, säkrare, miljövänligare och mer klimatsmart att transportera gods och personer på järnväg. Viktiga linjer är ––och framför allt godstrafiken /Ofotbanen mellan och samt en ny järnväg –Kaunisvaara. Planerna på en järnväg mellan och är intressanta även ur ett svenskt perspektiv. Transporterna till och från den nordligaste delen av är av intresse för hela EU. vill att i EU driver att unionens s.k. korridorer med järnvägstrafik, en del av , ska dras hela vägen upp till och genom den nordiska delen av . Connecting Europe Facility (CEF), på svenska kallad Fonden för ett sammanlänkat , finansierar . Regeringen bör verka för att förslag till CEF-förordning för ett sammanlänkat –2027 även ska möjliggöra en ytterligare järnvägsutbyggnad i i syfte att stärka hållbara godstransporter i regionen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Satsningar på infrastruktur är ofta omfattande och kostsamma och kräver därför system som testats för att kunna leva upp till de krav som ställs. Avregleringen av tågtrafiken har dessutom lett till att viktig samordning och kunskap gått förlorad, och tåg kan upphandlas och levereras utan att först ha testats i tillräcklig omfattning. har goda förutsättningar för testverksamhet för tåg och utrustning i skarpt vinterläge. ser stora möjligheter till utveckling av en sådan testverksamhet i de norra delarna av landet. Det är välkommet att sträckan –i och nu ska börja användas för testverksamhet, men det får inte betyda att banan helt stängs för andra aktörers transporter. bör utveckla möjligheterna att testa tåg och utrustning i skarpt vinterläge. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vart femte hushåll har bristande bredband. En ökad digitalisering minskar även de fysiska transportbehoven och därmed klimatpåverkan och stärker förutsättningarna för småföretagare utanför våra tätorter. Takten i utbyggnaden av bredband har stannat av då man alltmer närmar sig områden där det inte är ekonomiskt lönsamt för aktörer bl.a. på grund av långa avstånd, svår terräng och utspridd befolkning. anser att det är mycket angeläget att den digitala klyftan minskas och att även landsbygden ges digitala förutsättningar för framtida välfärd och stärkt beredskap inte minst i kristider. vill därför se större statliga satsningar på utbyggnad av bredband för att möjliggöra att de allra flesta hushåll ska ha tillgång till ett stabilt och fungerande bredband. Läs mer i vår motion It och bredband (2020/21:398). 5 Internationell närvaro och militariseringen av Regeringen beskriver i sin skrivelse hur har gått från att vara ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde till att utgöra ett viktigt intresseområde för en rad aktörer. Försvarsberedningen konstaterar i sin rapport (Ds 2017:66) hur olika intressen i står mot varandra. Ett tecken på det ökade intresset för är att allt fler länder väljer att ansöka om observatörsstatus i . Ett annat är den ökade militära närvaron i . färdigställde t.ex. en ny militärbas på den arktiska ögruppen land. Trots att stora delar av inte ligger inom något lands territorialgränser gör ett flertal länder anspråk på stora delar av området. Det gäller både , , , och . Även stormakten har visat ett allt större intresse för både naturtillgångar och transportvägar trots att man helt saknar arktiskt territorium. Eftersom flera av de inblandade länderna är medlemmar i har också militäralliansen blivit en aktör i regionen. har dock varit tydligast i sina anspråk genom att placera en rysk flagga på havsbottnen exakt på . Det upptrissade säkerhetspolitiska läget mellan och riskerar att få förödande konsekvenser. Den naturliga lösningen på ökade spänningar borde vara nedrustning, ökat samarbete och utbyte. menar att det är av yttersta vikt att vidhålla ett nära samarbete mellan samtliga länder som inkluderas i närområde, inkluderat. Sådana samarbeten sker t.ex. genom , och Östersjöstaternas råd. Ländernas geografiska anspråk upp militärt och militariseringen av märks även i vårt eget land, inte minst genom de internationella militärövningarna i norra . Som exempel kan den återkommande övningen Cold Response som arrangeras inom ramen för Partnerskap för fred nämnas, likaså Loyal Arrow som genomfördes och var den största flygövningen i historia. deltog också i en av de allra största Natoövningarna: Trident Juncture 18. Övningen ägde till största delen rum i och var en av de största som någonsin skett i landet med över 50 000 deltagare från mer än 30 länder. Under övningen övade också bl.a. amerikanskt flyg i svenskt luftrum. Ingen del av den amerikanska militären bör tillåtas att öva i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ska inte delta i Natoledda övningar då dessa urholkar den svenska militära alliansfriheten. Natoledda övningar som äger rum på svensk mark, i vårt luftrum och på vårt territorialvatten ska upphöra och Nato ska inte tillåtas öva eller testa vapensystem inom gränser. Det leder till en ökad hotbild mot när flera länder tillåts göra sig redo för strid i . har återkommande krävt att därför ska riva upp samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato, senast i motionen Samarbetet i och (2020/21:597). 5.1 som militärt test- och övningsområde används stora delar av som övnings- och testområde, både för svensk och för utländsk militär. medverkan i ett antal internationella militära samarbeten såsom Pesco och samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato innebär en rad åtaganden och innefattar inte sällan gemensamma övningar. ser med oro på hur stora delar av görs om till ett militärt övningsfält. En ökad övningsverksamhet, oavsett om den sker tillsammans med Nato, Pesco eller andra konstellationer inom EU, riskerar att få negativa konsekvenser såväl för människor och miljö som för viktig näringsverksamhet i området. Det är också av försvarspolitiska skäl tveksamt hur försvarsförmåga stärks genom att andra länder ges möjlighet att testa och öva i vårt kalla klimat. Övningsfältet range (Neat) inkluderar både Space Center utanför och Test Range i och utgör därmed största militära övningsområde över land. Övningsfältet har utvecklats till en allt viktigare arena för Natos tester av bombflygplan, drönare, missiler och andra vapentyper. har kraftigt motsatt sig denna utveckling. vill vi avveckla Test Range som militärt testområde. Nato ska inte tillåtas öva eller testa vapensystem inom territorium. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Trots att ockuperar och man återkommande bryter mot såväl mänskliga rättigheter som internationell rätt tillåts man testa sina vapensystem på svensk mark. Bland annat har man testat drönare i som senare använts för att bomba civila mål i . ska inte bidra till övergrepp. militär ska inte tillåtas öva eller testa vapensystem i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Läs mer i vår motion Försvarsmakten, klimat och miljö (2018/19:1761). är det atombomberna fälldes över och .