mot · H7023557 · 2020-04-03 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:90 Nordiskt samarbete 2019 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt stärka det nordisk-baltiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillvarata attraktionskraft och främja handel, innovationer och som besöksmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtida relationer med och ökat nordiskt samarbete inom ramen för EU-samarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en långsiktig nordisk forskningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att stärka den nordiska språkförståelsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en nordisk kulturkanon i de nordiska skolorna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att ska vara världsledande inom frågor som rör djurskydd och djurens välbefinnande, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än ska harmonisera djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller så att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheter och former för ett gemensamt nordiskt lagråd för förebyggande av gränshinder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet ska verka för ett fördjupat och förstärkt nordiskt samarbete mot terrorism, terrorresor och radikalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt verka för en gemensam nordisk yttre gräns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa långsiktiga förutsättningar för ett djupare nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete som också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordna nordisk krisberedskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en dialog med de andra nordiska länderna för att utveckla gemensamma miljöstandarder för fiskerinäringen och utveckla förvaltningssystemen i de olika länderna så att de harmonierar med varandra, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att utreda en utvidgning av svanmärkningen till nya produktgrupper, bl.a. inom området cirkulära produkter, och tillkännager detta för regeringen. En stark och samordnad nordisk röst inom och utanför EU upplever en renässans. Intresset i de nordiska länderna för det nordiska samarbetet är skyhögt och visionen från det officiella nordiska samarbetet är tydlig: ska bli världens mest hållbara och integrerade region. I tider av kris understryks betydelsen av att våra nordiska länder samverkar djupare inte bara utanför utan också inom EU-samarbetet. Betydelsen av att operationalisera den nordiska krisberedskapsstrategin till att kunna göra verklig nordisk nytta blir påtaglig under de ansträngningar vi upplever under coronapandemins lamslagning av och vår omvärld. Om vi samordnar oss för att tala med en tydlig stämma där vi är överens om vad som bör sortera under nationellt självbestämmande och var vi behöver samverka för att stå starka både som nordisk familj och i våra nationalstater, så ser allt fler den nordiska nyttan av vår gemensamma samverkan var dag. Vi behöver koordinera ny lagstiftning och göra det såväl i förhållande till EU-direktiv som i relation till varandra för att undvika nya onödiga gränshinder inom och säkra inte minst gemensam krisberedskap. På vårt norra halvklot, i norra bildar de nordiska länderna en familj med djupa relationer och gemensamma referensramar. är i storleksordningen världens tolfte största ekonomi. Våra grannländer är några av våra viktigaste handelspartner och vi deras. Våra nordiska länder speglar varandra i utformandet av den nordiska modellen, språkförståelse och gemensamma kulturyttringar och gränsöverskridande arbetsmarknad. vilar på gemensamma värderingar kring välfärdsstaten och sociala skyddsnät. vilar på en rik och mångfasetterad historia och ett gemensamt kulturarv, men också på dagens gränsöverskridande arbetsmarknadsregioner och ideellt idéutbyte. betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med det vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet och sammanhållningen på en rad samhällsområden. Vi säger ja till nordisk integration och nej till EU:s federalism. Ett reformerat EU där medlemsstaternas självständighet stärks ska följas av ett djupare samarbete mellan de nordiska länderna: kulturellt, säkerhetspolitiskt, socialt och ekonomiskt. Vi lämnar inte bara något destruktivt bakom oss, vi utvecklar ett annat, mer konstruktivt samarbete på beprövad grund och med nordisk nytta i fokus. sak är vår. Regeringen skriver i sina inledande ord om de nordiska statsministrarnas vision om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region. En ansats som vi i mångt och mycket delar, men som kräver aktiv handling och konkreta insatser i fråga efter fråga. behöver vi bredda synen på begreppet hållbarhet och dels fokusera på fler konstruktiva och resultatorienterade åtgärder för klimat och miljö, dels utvidga hållbarhetsbegreppet till att också omfatta kulturell och språklig hållbarhet i . Den minskande språkförståelsen och alltmer kulturella segregationen mellan länderna är ett långsiktigt problem för såväl den gemensamma arbetsmarknaden och ekonomin som för kultur- och utbildningsväsendet och det breda samarbetet. I den här följdmotionen lägger fram ett antal förslag som vore medel på vägen för att uppnå denna unika integration. ser också med intresse på de nordiska statsministrarnas avsiktsförklaring om som världens första integrerade 5G-region. I den här frågan är det dock vitalt att uppmärksamma såväl säkerhetsaspekter avseende infrastruktur som teknikens nya möjligheter. , , Östersjöstaternas råd och och motsvarande parlamentariska organ är samarbetsorgan där vi ser såväl nordisk som nordisk-baltisk nytta. En nära dialog mellan regering och opposition och samarbetsministern och de parlamentariska delegationerna i är grundläggande för fullgoda samarbeten. ser väldigt positivt på roll i, och samarbeten med, omvärlden, inte minst det nordisk-baltiska samarbetet. Detta särskilt i av oro och instabilitet i . Samarbetet mellan de nordiska länderna och är ett samarbete som kan utvecklas på både regeringsnivå och parlamentarisk nivå i alla formella och informella format som vi har tillgängliga och kan utveckla. vill utreda möjligheterna att gemensamt med de baltiska staterna också ser över möjligheterna att upprätta ett gemensamt cyberförsvar. EU-utträde sätter fortfarande ljus på andra former av samarbeten på kartan än inom ramen för Europeiska unionen. De svensk-brittiska och nordisk-brittiska relationerna kan behöva hitta nya, fler och starkare former. Tillsammans har vi en lång historia av utbyte med , omfattande handel och mycket gamla historiska relationer till stora delar av det förenade brittiska kungariket. En starkare och mer samordnad nordisk röst i EU är allt viktigare, då alltmer makt har koncentrerats till unionen på bekostnad av de självständiga nationalstaterna, och då de nordiska länderna delar såväl samhällssystem som värderingar och landsgränser har vi mycket att vinna på att samordna och koordinera oss såväl i arbetet på EU-nivå som i följderna efter beslut i EU, såsom inför implementeringar av direktiv. Ett gemensamt nordiskt lagråd skulle också tjäna den samverkan, lagstiftningsprocessen och proaktiva gränshinderlösandet väl. attraktionskraft – innovation, handel och besöksmål är ett starkt varumärke i världen och ses både som en politiskt stabil region, en region med långvarig demokrati och en region intressant för sina innovationer och handelsutbyte och i egenskap av besöksmål. Den nordiska attraktionskraften och vår långa tradition av diplomati tjänar såväl diplomatiska kontakter som ökad handel då vi inte sällan är förknippade med kvalitativ industri, varor och tjänster, numera inte minst inom teknikindustrin och den digitala utvecklingen. Sammantaget har vi ett flertal styrkor. Det gäller förstås också som besöksmål i av ökad kultur- och naturturism där vi kan samverka kring både besöksmål, friluftsliv och åtgärder för skydd av kulturmiljöer. Inom ramen för samarbetet bör vi också se över möjligheterna att öppna ett till stöd för nordiska startup-företag i liknande det man gjorde i . Detta för att stärka det nordiska varumärket även på vår egen kontinent men också för att göra mer synligt utanför gränser. Stora nordiska kultur- och profileringssatsningar som Nordic cool eller Nordic Matters som hölls på i och nyinvigningen av Nordic Heritage Museum i , där man framhäver olika fenomen, arv och miljö som är unika för , bör uppmuntras, likt . Detta för att sprida intresse och förståelse för nordisk kultur, innovation och design i omvärlden. Inte minst i syfte att öka intresset för som besöksmål och handelspartner. Våra möjligheter att marknadsföra resurser som inte går att utlokalisera, såsom kultur- och naturturism, är utan tvekan viktiga pull-faktorer för att förstärka framför allt turism och besöksnäring i . Nordisk utbildning och forskning ser mycket positivt på att främja och stödja forskning inom och inte minst forskningen vid de nordiska forskningsinstitutionerna och betydelsen av det arbete som t.ex. Nordforsk bedriver och har bedrivit . Vi ser också behovet av att bibehålla och stärka Nordforsk. De förutsättningar som Nordforsk ger för samarbetet inom nordisk forskning i stort och forskarutbildning är något som ser ett stort värde i. Nordforsk bör ges förutsättningar att fortsätta verka som en samlad kraft som för forskare från de nordiska länderna samman för högkvalitativa studier som för både och framåt i utvecklingen. Samtliga våra nordiska länder har framstående forskare inom flertalet olika områden, med nobelpristagare sprungna ur flera av våra länder. Det finns således betydelsefull forskningstradition av både grund- och spetskaraktär, en mycket stabil grund att bygga vidare det nordiska forskningssamarbetet på. Det bör också vara en prioritet att verka för ökad samverkan mellan lärosäten i , för att stärka såväl språk- som utbildningsutbyte. Utan ett integrerat språk-, utbildnings- och praktikutbyte tunnas den naturliga folkliga förankringen av det nära nordiska utbytet ut. Det nordiska kultursamarbetet – kulturarv och språkgemenskap i fokus gemensamma historia går långt tillbaka och – ska erkännas – kantas av ömsom fred, ömsom krig, men från varje epok har dragits lärdomar och årsring lagts till årsring, som djupa likheter vuxit fram mellan de nordiska nationerna. Det nordiska samarbetet bygger således på stabila fundament, och ett av de fundamenten är de kulturella likheterna. förespråkar ett förstärkt samarbete inom kultur- och utbildningsområdet där vi menar att den nordiska språkförståelsen kan förbättras, en nordisk kulturkanon införas som en naturlig utveckling av den litteraturkanon som redan existerar och ett tätare samarbete kring friluftslivet och marknadsföring av som besöksmål kan ske. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Det nordiska kultursamarbetet utgör hörnstenen i den gemenskap som binder samman de nordiska länderna. Kultursamarbetet återspeglar den grund av gemensamma värderingar som vi i de nordiska länderna står på. ser positivt på den gemensamma nordiska kultursatsningen i med fokus på urfolksfrågor, konstnärlig innovation, inkludering och hållbarhet samt förstärkning av de nordiska relationerna på flera olika platser i . Språkförståelsen och möjligheten att kommunicera på de nordiska språken gentemot varandra är en nyckelfaktor i den nordiska gemenskapen och det nordiska samarbetet. En stark språkförståelse fungerar som smörjmedel för vår gemensamma kommunikation och minskar transaktionskostnader inom såväl handel som arbetsmarknadernas integration och det kultur- och utbildningspolitiska samarbetet. Flera av de nordiska språken är nära besläktade och förstås relativt lätt av invånare i andra nordiska länder. Att också uppmanar och uppmuntrar till kommunikation på de nordiska språken under gemensamma sessioner och sammanträden är mycket positivt och bidrar till att stärka språkförståelsen mellan parlamentarikerna. kan vi konstatera att den nordiska språkförståelsen befinner sig i ett skört läge, då den avtar bland yngre generationer och särskilt svenskans ställning i går tillbaka. Vi ser det som principiellt viktigt att understryka alla de nordiska språkens unicitet och okränkbara värde men vill verka för ökade insatser för att förstärka och förbättra den nordiska språkförståelsen, detta redan ifrån den tidiga skolåldern. Inom är skandinaviskan etablerad som officiellt arbetsspråk. ser betydelsen av att bibehålla den ställning som skandinaviska har som det primära arbetsspråket inom . Att aktivt sträva efter ett gemensamt arbetsspråk underlättar och har många fördelar för ett litet språkområde globalt. välkomnar beslutet att betrakta även finländskan och isländskan som officiella nordiska språk inom det nordiska samarbetet och därtill direktiv om att förenkla arbetsgång och tillgång med hänsyn till finska och isländska språken utifrån ett demokratiskt perspektiv. Det är viktigt att de länder som inte ingår i den skandinaviska språkgemenskapen ändå ska kunna delta i samarbetet på samma villkor som de skandinavisktalande länderna och kunna verka på lika villkor som parlamentariker från de skandinaviska länderna. Den nordiska språkförståelsen behöver stärkas i flera delar av samhället. Språkförståelse och gemensam kommunikation är en bärande del av den gemensamma nordiska identiteten och en kulturmarkör som underlättar så mycket annat i samarbetet. I skolan ska vi verka för att bredda utbudet av nordiska studier. Den nordiska gemenskapen bör i skolan stärkas på handfasta vis genom undervisning i nordisk kultur, historia och språk, och inom ramen för utbildningsutbytet bör man också se över omfattningen och studiebesök till nordiska instanser. Det officiella nordiska samarbetet och däribland och ministerrådet bör vara lika självklart och känt som . Att ha som långsiktigt mål att bredda möjligheten för elevutbyten mellan skolor och lärosäten inom för att stärka språkförståelsen, men också att öka kunskapen om kultur och samhälle, bör vara prioriterat. ska inte vara något främmande inom det svenska skolväsendet, utan något återkommande som man naturligt kan känna en stark samhörighet med. För över sedan beslutade den borgerliga danska regeringen med stöd av att låta sju kommittéer påbörja arbetet med att ta fram förslag på verk som kunde anses som en särskilt värdefull del av det danska kulturarvet och tillsammans utgöra en dansk kulturkanon. När arbetet presenterades hade antalet områden ökat till nio, och varje område innehöll en lista på tolv verk. De områden som berördes var arkitektur, bildkonst, design och konsthantverk, film, litteratur, konstmusik, populärmusik, scenkonst och barnkultur. Det primära syftet med kulturkanonen var att den skulle fungera som en introduktion till det danska kulturarvet och stimulera till tankar och debatt kring konst- och kulturfrågor. Projektet bidrog starkt till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte kulturpolitiken till en position på den politiska och mediala dagordningen som den hade varit i närheten av. Trots de starka känslor som initialt omgav projektet har den färdiga kulturkanonen blivit väl mottagen i stora delar av det danska samhället. De danska kulturinstitutionerna har tagit kulturkanonen till sig och har med avstamp i denna skapat flera nya uppsättningar och verk. Även de danska skolorna som fått kulturkanonen tilldelad sig i bokform har dragit nytta av projektet, och många skolor använder den som en utgångspunkt i sin undervisning. har också en Danmarkskanon som samlar och förmedlar värden i dansk identitet tagits fram. I samband med beslutet om den danska kulturkanonen föreslog också den dåvarande danska undervisningsministern att en gemensam nordisk litteraturkanon skulle tas fram. Haarder kommenterade bakgrunden till förslaget på bl.a. följande sätt: Den nordiska litteraturantologin är ett viktigt initiativ som ska medverka till att öka språkförståelsen mellan länderna och värna det gemensamma kulturarvet. Kanske det nordiska håller på att drunkna i sin egen framgång: Det har blivit så självklart att det för somliga kan förefalla osynligt. Jag hoppas därför att den nordiska litteraturkanonen väcker både inspiration och debatt i när den nordiska kulturgemenskapen behöver synliggöras och förstärkas. Alla fem nordiska regeringar ställde sig bakom satsningen, och finansieringen skedde via . Den nordiska litteraturkanonen presenterades 2008 och bidrog till både en ökad debatt och ett ökat intresse kring den nordiska kulturen. menar att de argument som framförde 2005 är giltiga än och att borde följa upp satsningen på den nordiska litteraturkanonen genom att med inspiration från den danska modellen ta fram en ny, bred nordisk kulturkanon som även innefattar områden som arkitektur, bildkonst, musik, scenkonst, film och barnkultur. Den nuvarande strategin för det nordiska samarbetet kring kulturella frågor har flera positiva inslag, men vi ser förbättringspotential och ser därför med tillförsikt på den kommande strategiplaneringen mellan och ministerrådet. Nordiskt djurskydd i världsklass Djurskyddet inom de nordiska länderna har långa anor och en djup folklig förankring. För många invånare i är det goda djurskyddet en så viktig fråga att den betraktas som en del av den nationella och regionala kulturen och identiteten. De nordiska länderna står sig också väl vid en internationell jämförelse, men förbättringspotentialen är fortfarande stor och på vissa områden har halkat efter. Enligt bland annat rapporten djurskydd från förbundet är det tveksamt om de nordiska länderna kan sägas vara bäst i världen eller ens i när det gäller djurskydd. I viktiga delar överträffar ännu , men på flera viktiga områden överträffas också av andra europeiska länder. menar att de nordiska länderna borde enas om en gemensam målsättning att vara världens ledande region i frågor som gäller djurskydd och djurens välbefinnande. Ett problem är att det fortfarande finns stora skillnader beträffande djurskyddslagstiftningen och uppföljningen av denna mellan de nordiska länderna. Skillnader mellan länderna i detta avseende bidrar till att skapa ekonomiska incitament för ett bristande djurskydd, då ett nordiskt land genom en svagare djurskyddslagstiftning kan skaffa sig konkurrensfördelar gentemot de övriga nordiska länderna. Reglerna kring slakt och kastrering, pälsdjursuppfödning m.m. är andra områden där våra nordiska länder skiljer sig åt och kunde vinna mycket på att ta ett gemensamt grepp kring förbättringspotentialen för dessa. Även reglerna och formerna för uppföljningen av djurskyddslagstiftningen skiljer sig åt mellan länderna. vill motverka alltför stora skillnader mellan de nordiska länderna och menar därför att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än harmoniserar djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller så att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom . Ett utan trösklar och hinder är – och utvecklas alltmer mot – en gemensam marknad för varor, tjänster och kapital, men regelverken är i mångt och mycket fortfarande utformade utifrån att medborgare och företag rör sig inom ett och samma nordiska land. Arbetet med att avlägsna onödiga gränshinder är dock ett högt prioriterat mål i det nordiska samarbetet, och avskrivs ett antal omotiverade gränshinder mellan länderna. ser med intresse på hur gränshinderrådet kommer att lyckas under nuvarande mandat. ser vi en generell problematik i att man i arbetet med att undanröja hinder alltför ofta ligger steget efter och tvingas lösa gränshinder retroaktivt. Vi vill därför etablera ett nordiskt lagråd som proaktivt på förhand kan skanna kommande lagstiftning i våra respektive länder för att i ett tidigt skede upptäcka och undanröja nya gränshinder och utreda formerna för detta. Ett nordiskt lagråd ökar möjligheterna att i ett tidigt stadium motverka gränshinder innan de har hunnit skapas och etableras. ser med stor vikt på det arbete som gränshinderrådet gör för att motverka gränshinder mellan våra länder. Det nordiska lagrådet ska parallellt med arbetet att motverka nya gränshinder också verka för att stödja lagrådet i dess arbete med att upplösa existerande gränshinder. Goda exempel på när man har lyckats lösa regionala gränshinder med samverkan över nationsgränserna bör lyftas fram och uppmuntras i gränsområden där det sker stor rörlighet mellan våra länder. Att arbeta för att undanröja hinder som hämmar gränsöverskridande sysselsättning, tillväxt, utbildning och besöksnäring är alltså mycket positivt. är det utifrån vår utgångspunkt centralt att balansera det mot den nationella kontrollen, det nationella självbestämmandet och subsidiaritetsprincipen. Därutöver är det, för att avlägsnandet av gränshinder ska fungera, nödvändigt att de nordiska länderna känner tillit till varandra och att de yttre gränskontrollerna gentemot och världen fungerar tillfredsställande. I det avseendet har brustit genom en oansvarig migrationspolitik i förhållande till våra grannländer, vilket har påverkat tillit och tålamod. Säkerhetspolitisk samverkan i en ny tid Vi har sett hur Islamiska staten (IS) har rekryterat medlemmar, inte minst i , och diskussionen kring hur dessa individer med barn antingen ska hållas kvar där de har stridit eller få återvända till efter de terrorhandlingar som de har begått har varit en politisk fråga högt upp på dagordningen i våra länder. Vi har sett hur personer i nordiska länder radikaliseras, väljer att stödja terrorism, antingen genom aktiviteter inom och eller genom att resa utanför gränser. har verkat för ett ökat samarbete mot detta mellan de nordiska länderna. Med ett nästintill besegrat IS har problemet med terrorresor till avtagit. I stället har vi sett en ökande våg av återvändande terrorister till . Det är viktigt att varje land tar sitt eget ansvar och genomför nödvändiga lagändringar för att stoppa terrorism och terrorresor, såväl från som till . Här har ett stort ansvar då vi genom öppna gränser och bristande id‑kontroller jämte en omfattande immigration saknat förmåga att upprätthålla kontroll och trygghet, vilket har lett till att frågan om gränskontroller mellan de nordiska länderna har aktualiserats. Målet måste vara fungerande yttre gränskontroller i EU och en gemensam nordisk yttre gränskontroll, så att passfrihet och smidig rörlighet inom kan återupprättas, men på kort sikt kommer gränskontroller tyvärr ändå att krävas.