ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802757 · 2020-10-01 00:00:00 — Effektutvärdering av den skadliga kemikalieskatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektutvärdera den skadliga kemikalieskatten och tillkännager detta för regeringen. infördes kemikalieskatten, en viktbaserad punktskatt på elektronikvaror. Syftet med skatten är att minska konsumtionen av elektronikvaror som innehåller skadliga flamskyddsmedel som man förväntade sig att staten skulle öka sina skatteintäkter. Utvärderingar som har gjorts av visar att intäkterna är betydligt lägre än förväntat som antalet arbetstillfällen har minskat med ungefär 1 000 tjänster. Den visar också att privatimporten ökar i ungefär samma takt som antalet jobb försvinner. Lägg även till att de administrativa kostnaderna har ökat med . Elektronikbranschen har framfört följande: ”Kemikalieskatten ger en mycket begränsad miljönytta och har redan bidragit till förlorade arbetstillfällen och ett försäljningstapp på för den svenska handeln.” Eftersom verkligheten nu ser ut som följande genom att förlorar arbetstillfällen och där miljönyttan och skatteintäkter uteblir bör regeringen utvärdera effekterna av kemikalieskatten ur ett helhetsperspektiv, utöver de miljömässiga även de ekonomiska och arbetsmarknadsmässiga aspekterna och inte minst ur ett cirkulärt perspektiv. Innan denna skatt infördes borde en utredning gjorts utifrån ett helhetsperspektiv i syfte att försöka ha liknande regler även för de som säljer in till svenska konsumenter samt utifrån de miljömässiga, ekonomiska och arbetsmarknadsmässiga aspekterna och inte minst ur ett cirkulärt perspektiv. Kemikalieskatten slår även mycket negativt för de företag som köper in gammal och uttjänt elektronik så som exempelvis mobiltelefoner och datorer. Dessa företag renoverar och blåser dessa rena för att sedan sälja till de länder där IT-utvecklingen inte kommit så långt eller de verksamheter och företag som inte kan eller behöver köpa just ny utrustning. Affärsidén är att få se en ökad cirkulär användning av de olika elektroniska enheterna och därmed öka livslängden på dessa. Denna skatt kan inte varit tänkt att slå undan benen för dessa företag som inte kommer ha möjlighet att fortsätta drivas, pga. kemikalieskatten. Skatten blir kontraproduktiv för det miljötänk som regeringen framlägger i och med införande av skatten. Regeringen bör utvärdera kemikalieskatten på grund av att den inte har fått de miljöeffekter och ekonomiska effekter som man förväntade sig. Åtgärder för att minska användningen av skadliga kemikalier är viktigt men att ensamt inför en skatt innebär konkurrensnackdelar för det svenska näringslivet. Om inte denna skatt effektutvärderas utifrån ett cirkulärt perspektiv när regeringen nu även föreslår att införa kemikalieskatt på ytterligare branscher så som textil- och skobranschen, blir frågan fortsatt, hur kommer regeringen kunna säkerställa att alla secondhandbutiker, så som exempelvis Erikshjälpen, Röda korset och olika butiker som säljer begagnat kommer kunna fortsätta göra detta utan att bli extra beskattade och därmed riskera att lägga ner sin verksamhet?
mot · H802758 · 2020-10-01 00:00:00 — Redovisning av hela skatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ålägga Statens servicecenter att redovisa arbetsgivaravgifter på lönespecifikationer och att uppmuntra övriga offentliga arbetsgivare att göra detsamma och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att öka den allmänna kunskapsnivån i fråga om skattesystemet och tillkännager detta för regeringen. En fundamental del av demokratin är att medborgarna har möjlighet att utkräva ansvar av folkvalda och myndigheter. Hur skattepengarna används är en av de mest centrala frågorna i sammanhanget. Det är givetvis upp till var och en att skaffa sig en uppfattning om resurserna används på rätt sätt. Men att skapa sig en välgrundad åsikt kräver att informationen om vilka skatter och avgifter som faktiskt betalas är tydlig och lättgänglig. Tyvärr fungerar det inte så på alla håll i det svenska skattesystemet. Ett exempel är arbetsgivaravgiften. Detta är i praktiken en skatt på lönen som alla arbetsgivare betalar för sina anställda. I normalfallet uppgår den till . Många arbetstagare är omedvetna om detta, då det inte alltid framgår på lönespecifikationerna. Ofta går det dock att ordna enkelt i moderna lönesystem utan extra kostnad. Det vore önskvärt att fler gjorde det i syfte att öka den allmänna kunskapen om skatterna på samma sätt som momsen alltid redovisas på kvitton. Ett led i att förmå fler att visa hela skatten vore att låta staten gå före som ett gott exempel. sköts löneadministrationen för många myndigheter av Statens servicecenter. Det vore rimligt att arbetsgivaravgiften alltid redovisades på lönespecifikationer som administreras av myndigheten. I ett längre perspektiv bör alla offentliga aktörer som kommuner, regioner och statliga bolag också göra det. I nästa steg borde ytterligare insatser göras för att öka den allmänna kunskapen om skattesystemet i . Enligt en studie () underskattar av befolkningen hur mycket skatt man betalar. Det är ett problem som kan lösas med mer kunskap och information. Här skulle kunna fungera som ansvarig myndighet för att medvetandegöra fler om skatternas nivå och utformning. Så kan en seriös diskussion om skattesystemet komma igång, vilket inte minst är viktigt i tider då står inför stora demografiska utmaningar och välfärden ska räcka till allt fler. Då krävs att fler jobbar och att företag växer. Detta ska skattesystemet uppmuntra.
mot · H802759 · 2020-10-01 00:00:00 — Utvärdering av skatteutjämningssystemet i sin helhet – för hela skull ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera hela skatteutjämningssystemet och tillkännager detta för regeringen. kommuner och regioner står inför stora utmaningar. I vissa delar av landet skapar gleshet och avflyttning problem, som det i andra delar av landet är tillväxt och inflyttning som skapar investeringsbehov som driver offentliga kostnader. Precis som det nya beslutet till kostnadsutjämning väger upp för gleshetsfaktorer som innebär stora kostnader, behöver kostnader i tillväxtkommuner och -regioner beaktas. Nuvarande system tar inte tillräcklig hänsyn till de stora kostnader och investeringsbehov inom exempelvis infrastruktur, kollektivtrafik, sjukvård, omsorg, skola och förskola som hög inflyttning och stark tillväxt för med sig. Ett utjämningssystem som inte i tillräcklig grad tar hänsyn till detta är att incitamenten för kommuner och regioner för att främja tillväxt försvinner och är till skada för hela landets tillväxt. Skatteutjämningssystemet i sin helhet bör ses över – med särskilt fokus på hur inkomstutjämningssystemet bättre kan utformas för att främja tillväxt. Staten bör ta ansvar för att ytterligare dämpa de effekter som uppstår för de kommuner och regioner som får störst negativ bidrags- eller avgiftsförändring till följd av beslut. På så sätt minskas de negativa effekter som kan uppstå på kort sikt i den kommunala verksamheten och bättre planeringsförutsättningar kan ges. Precis som utmaningar på landsbygden ska beaktas behöver även tillväxtregioners utmaningar ges bättre förutsättningar. Endast så kan konflikten mellan stad och land överbryggas och tillväxten, konkurrenskraften och välfärden i värnas och stärkas.
mot · H802760 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka fler tjänster som kan inkluderas i RUT-systemet och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten till skatteavdrag för RUT-tjänster (rengöring, underhåll och tvätt) är en väldigt framgångsrik reform som har resulterat i fler arbetstillfällen. finns det många tjänster som inte omfattas av men som är lämpliga för detta. kan utan problem utökas med kulturella tjänster som ex musik vid en 50-årsfest eller andra tjänster som till exempel hjälp med att ta hand om husdjur när husse och/eller matte är bortresta eller jobbar. Ett annat område som bör öppnas upp för är trädgårdsskötsel till exempel planteringsarbeten eller anläggning av gräsmatta, anläggning, underhåll och reparation av murar, uppfarter, båtbryggor, staket eller trädgårdsgångar. Exempel på sådana anläggningsarbeten är plattläggning samt asfaltering. Regeringen bör tillsätta en utredning som ser över vilka tjänster som kan lyftas in i RUT-systemet.
mot · H802761 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta initiativ till en industripolitisk plan för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den industripolitiska planen ska följa samma rytm som den nationella planen för infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. Ett gemensamt budskap från företrädare från flera av stora industriföretag (ex , , , ) är att det saknas en nationell industripolitisk strategi. I andra länder är staten aktiv när man utvecklar industrier och man går in med olika former av stöd via exempelvis utbildningssystemet, pensionsfonder, miljöprojekt, strategisk infrastruktur, skatter och avgifter. Frånvaron av en industripolitisk strategi gör att tappar industrikapacitet och konkurrenskraft, då de internationella koncernerna tittar på hur de olika länderna agerar för att utveckla industrin i det enskilda landet. I är stöden förhållandevis få och skatter samt avgifter försvårar nyetablering och utveckling av nya företag. agerar staten emellanåt via särskilda lösningar, exempelvis för Amazon. För företagen upplevs den här sortens initiativ som godtyckliga i frånvaron av en långsiktigt medveten strategi. Exempel på åtgärder som företag lyfter fram för ett bättre industriklimat i inkluderar  Enklare beslutsprocesser vid byggnationer  Enklare beslutsprocesser vid öppnande av nya gruvor  Ökat stöd till forskning där universiteten samverkar med näringslivet  Tydligt uppdrag till pensionsfonderna att investera i ett långsiktigt ägande av svenska industriföretag  Tydligt uppdrag till pensionsfonderna att bistå med kapital till nya satsningar via fonder med något högre risk  Underlätta för internationella studenter  Underlätta för arbetskraftsinvandring  En tydlig infrastrukturstrategi som underlättar för industrin att utnyttja vägar, järnvägar och sjöfart Det finns således ett stort antal frågor där industrin önskar en mer aktiv politik i syfte att stärka ”AB ”. Jag anser därför att regeringen skall ta fram en långsiktig industriplanering och återkomma med den till . Denna industriplan skall bygga på en 12-årig utblick med ett 4-årigt fokus, liknande den som finns inom transportsektorn (nationella planen). Det skulle också göra att den nationella infrastrukturplanen och industriplanen kunde samverka med varandra. är ett avlångt land som ligger i ”utkanten” av . Vi måste därför vara lite bättre än alla andra om vi skall lyckas med att konkurrera i en allt hårdare internationell konkurrens.
mot · H802762 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kräva påvisbar miljönytta innan man tvingar en enskild att byta anläggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner ska vara teknikneutrala när de fattar beslut om åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa samma prestandakrav på offentliga anläggningar som för enskilda avlopp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett förslag på strategi som leder till att de offentliga va-huvudmännen minskar sin miljöpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. Det behövs en omfattande översyn av samt va-lagen (lagen om allmänna vattentjänster [2006:412]). kan kommuner ställa extremt hårda krav på enskilda avlopp och tvinga fram tunga investeringar utan att det är klarlagt att investeringen som den enskilde har tvingats att genomföra leder till en förbättrad miljö. har allt fler pressats in i de kommunala reningssystemen vilket tyvärr riskerar att försämra miljön. Många av de kommunala va-systemen är gamla och har problem med att klara de volymer som man tar emot. Vid dåligt väder sker det även att va-huvudmännen ”breddar” anläggningen vilket innebär att man släpper ut orenat avloppsvatten direkt i ett mottagande vatten. Det ställs således hårdare krav på den enskilda än på de offentliga huvudmännen, vilket blir problematiskt ur både ett moraliskt och ett ekologiskt perspektiv. Va-lagen bör ses över så att det blir tydligare att det måste uppstå en miljönytta innan man tvingar en enskild att byta anläggning. Lagen bör också vara tydlig med att kommuner skall vara teknikneutrala när de fattar beslut om åtgärder. Lagstiftningen måste också vara tydlig med att vi ställer samma krav på de offentliga anläggningarna som vi ställer på de enskilda avloppen. Utöver detta behöver också en strategi tas fram för hur de kommunala va-anläggningarna kan minska de förluster som finns av rent vatten i ledningssystemet samt att man tar till sig ny teknik för att minska anläggningarnas miljöpåverkan. genomför alla större industrier förändringar som syftar till att anläggningarna ska bli mer klimatneutrala. Denna utveckling måste också ske inom den offentliga sektorn. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag på en strategi som leder till att de offentliga va-huvudmännen minskar sin miljöpåverkan.
mot · H802763 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra regelförändringar som med bibehållen kvalitet underlättar för småskaliga slakterier och tillkännager detta för regeringen. måste öka den egna självhushållningen. För att lyckas med det måste vi underlätta för småskalig gårdsförsäljning av både vilt och djur ifrån egna och angränsande gårdar. För att lyckas med det måste vi se över dagens lagstiftning så att det blir lättare att etablera mindre gårdsslakterier. Dagens strikta regelverk, som givetvis är bra utifrån ett folkhälsoperspektiv, försvårar det småskaliga samt minskar möjligheten att skapa nya marknader för exempelvis viltkött och lokalt producerat kött. Jag anser att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över hur man kan genomföra regelförändringar som underlättar för småskaliga slakterier som man värnar den goda kvalité som vi har och som har gjort att vi har ett bra kött utan sjukdomar. Det är också viktigt att utredningen tar hänsyn till olika djurs förutsättningar. Hantering av fjäderfä, får, grisar, kor och viltkött har olika förutsättningar, och därför behöver reglerna vara sådana att man tar hänsyn till dessa skillnader som man har som mål att det skall bli lättare att starta upp lokala slakterier.
mot · H802764 · 2020-10-01 00:00:00 — Likställighet för barn i friskola ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att utreda hur skollagen kan skärpas avseende kommunernas ansvar gentemot fristående huvudmän enligt de exempel som finns i motionen och tillkännager detta för regeringen. har en fantastiskt bra skollag som möjliggör för föräldrar att välja barnomsorg och skola. Detta är en lagstiftning som garanterar föräldrarnas frihet och ansvar som staten ser till att verksamheten styrs enligt gällande skollag och rekommendationer. Finansieringen är dock överlämnad till kommunerna som enligt lag skall använda de egna och de statliga medlen på ett sådant sätt att de fristående enheterna behandlas på ett likvärdigt sätt. I många kommuner fungerar det men tyvärr finns det kommuner där man väljer att obstruera gentemot lagstiftningen. Enligt gör 6 av 10 kommuner fel när man beräknar skolpengen. Tydligast ser man det avseende idrottshallar och simhallar. Lagen är tydlig med att alla barn skall lära sig simma och ha en fungerande gymnastikutbildning. kan inte enskilda förskolor och skolor bygga upp egna idrottshallar och badhus, utan man är i praktiken hänvisad till det kommunala godtycket. En del kommuner, exempelvis kommun, väljer att försvåra för fristående skolor genom att man erbjuder friskolorna de sämsta tiderna. Det förekommer även att kommuner hindrar friskolor från att få tillgång till lokaler överhuvudtaget. Med tanke på att lagen är tydlig med att ersättningssystem och annat skall vara likvärdigt borde detta även förtydligas avseende idrottshallar och simhallar. Alla barn har rätt till fungerande utbildning. Ett annat område där kommuner väljer att försvåra för de fristående enheterna är hemspråk. Dagens lagstiftning säger att man skall ha fem barn hos samma huvudman för att få hemspråk. I små språkgrupper innebär det att en del barn inte får hemspråk. Somliga kommuner är generösa och arbetar med fem barn i kommunen alternativt så stöttar man via digitalt hemspråk vilket är billigare och ger alla elever goda förutsättningar till det egna språket. Andra kommuner, exempelvis , säger nej till digitala eller gemensamma lösningar mellan huvudmän med hänvisning till att skollagen säger att fem barn hos samma huvudman har rätt till hemspråk vilket i praktiken innebär att barnen nekas de hemspråk man borde ha rätt till.
mot · H802765 · 2020-10-01 00:00:00 — Föräldrars och elevers rätt till information om skolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om föräldrars och elevers rätt till information om skolor och tillkännager detta för regeringen. Föräldrars och elevers rätt att själva välja förskola och skola är en viktig rättighet som staten inte har rätt att ta ifrån medborgarna. är det viktigt att denna frihet hanteras på ett sådant sätt att barnens och elevernas rätt till god utbildning och trygghet kan säkerställas. Skollag, läroplan och rekommendationer är bra instrument som skapar trygghet som det möjliggör för föräldrar och elever att ställa krav på skolan. Det finns dock ett område där nya domar har försvårat för föräldrarna och barnen i val av skola. Om det fria skolvalet skall fungera på ett bra sätt måste informationen om de olika förskolorna och skolorna vara öppen och tillgänglig för alla. Detta är en garanti för god kontroll och för goda möjligheter att välja rätt förskola eller skola. Regeringen har haft en utredning liggande på sitt bord. Utredningen lämnade obesvarade frågor om hur krockar med andra lagar skulle hanteras och kunde inte heller garantera en orimligt ökad administrativ börda. Regeringen har sedan utredningen stått passiv i frågan. Lagstiftningen måste förändras så att alla utförare oavsett huvudman är skyldiga att öppet redovisa de uppgifter som föräldrar samt elever behöver för att kunna göra ett bra val. Öppenhet är en förutsättning för god kvalité och trygga val.
mot · H802767 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för EU och FN uppmärksamma alltmer aggressiva beteende och tillkännager detta för regeringen. har gått från att vara ett land som sökte sig till och där man genomförde reformer i syfte att förbättra de mänskliga rättigheterna till att bli en alltmer aggressiv aktör både inom och utanför landet. Internt ser man hur ökar förtrycket mot både religiösa och etniska minoriteter. Kristna och kurder förföljs som den turkiska retoriken blir allt starkare. Vi ser också hur börjat använda sig av allt fler religiösa uttryck för att stärka den turkiska nationalismen. har även förtrycket mot fri media ökat. går helt enkelt i en alltmer totalitär riktning. Parallellt med att agerar allt hårdare internt har man ökat sitt engagemang utanför landets gränser. , , och är exempel på länder där agerar militärt via egna förband eller via stöd till olika mer eller mindre extrema muslimska grupperingar. Även om det förnekas från är det väl dokumenterat att man stöttade IS och att man köpte stulen olja från dem. Denna allt aggressivare politik från turkiskt håll riskerar att kasta in i ytterligare krig. Ett exempel på detta är operationerna i som riskerar att eskalera till krig mellan och . Vi måste därför vara medvetna om att den turkiska aggressionen kan få stora konsekvenser för EU och därmed även . Vid sidan av rent militära operationer ser vi hur försöker att expandera sitt inflytande på och hos alla turkmenfolk i . Även här riskerar den nya turkiska politiken att landa i konflikter med EU, och i sin förlängning även . måste inom EU och FN agera för avspänning och fred i . I detta arbete måste allt aggressivare ageranden uppmärksammas på ett tydligare sätt .
mot · H802768 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över incitamenten och investeringsstödsstrukturen så att det bidrar till ännu fler och utvecklade småskaliga slakterier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till digital levandedjursbesiktning på distans via kamera och fjärrvideosamtal före avlivning av slaktfärdiga djur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det tillåtet att avliva djur hemma på gården för vidare transport till slakteri och tillkännager detta för regeringen. Tillgången till slakterier varierar i vårt land och med ökad efterfrågan på närproducerat svenskt kött ökar också behovet av småskaliga och praktiska lösningar. behövs det fler incitament som möjliggör för investeringar på svensk landsbygd och som ökar vår inhemska försörjningsförmåga. Med det försämrade säkerhetspolitiska läget finns betydande risker med att importera mer än hälften av maten vi äter. Transportflöden och gränser kan snabbt stängas, även inom Europeiska unionen, vilket vi sett under rådande pandemi. Det finns därför många skäl att utveckla företagandet, primärproduktionen och förädlingen av livsmedel i hela . Det är angeläget att nå regelförenklingar och myndighetsutövning som underlättar för djurhållning och den gröna näringen. I är det tillåtet att avliva djur hemma på gården för vidare transport till slakteri. Det innebär en lugnare situation och mindre stress för djuren. Det bidrar även till att stärka djurskyddet och främjar djurhållningen. Detta bör vara tillåtet även i . Staten bör även möjliggöra för digital levandedjursbesiktning på distans via kamera och fjärrvideosamtal före avlivning av slaktfärdiga djur. lägger kontrollanterna ofta betydligt mer tid på att resa till och från slakterier än själva besiktningen av djuren. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H802769 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelsernas besiktningspersonal ska ha jour dygnet runt, vardag som helg, och tillkännager detta för regeringen. Det samlade rovdjurstrycket i med alldeles för många vargar får stora och negativa socioekonomiska konsekvenser. Människors livsvillkor och vardag påverkas och många djurägare känner ofta oro över att deras djur kan bli angripna. Inte minst påverkar det utvecklingen med betande djur och ökad regional livsmedelsförsörjning. Natten till skedde ytterligare ett angrepp med dödlig utgång, på en gård i , kommun. Staketet till hagen där fyra får dödades och två skadades var från ägarens sovrum. Husen ligger tätt och det visar hur nära bostäder rovdjursangrepp sker i människors vardag. besiktningspersonal hade tidigare jour , men denna togs bort av kostnadsskäl. Djurägaren fick därför låta fårkadavren vara kvar i avvaktan på att besiktning kunde ske och en ny arbetsvecka. är ett statligt ansvar och det bör givetvis vara en självklarhet att varje länsstyrelse upprätthåller dygnet runt-jour, vardag som helg, för besiktning av rovdjursdödade tamdjur i hela landet. Detta bör ges regeringen tillkänna.