ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022945 · 2020-10-06 00:00:00 — OPS-finansiering av större infrastrukturprojekt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att identifiera 10–15 större OPS-projekt och tillkännager detta för regeringen. Anslagen för infrastruktur har ökat kraftigt och i den transportplan som gäller 2018–2029 är investeringarna inklusive medfinansiering i storleksordningen 700 miljarder, vilket ska ställas i relation till den plan som fastställdes , som låg på cirka 300 miljarder. Trots det kommer inte alla behov att tillfredsställas. Det behövs helt enkelt mer pengar. finansieras den absolut största delen av all infrastruktur över statsbudgeten. Jämfört med investeringsbehovet krävs större satsningar, men statens reformutrymme är inte obegränsat. För att framtidssäkra svensk ekonomi är det nödvändigt att hitta nya finansieringsvägar för infrastruktur. Både svenska och utländska investerare, bland annat pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar som kan ge avkastning till pensionskapitalet. Staten behöver nu hitta långsiktiga och sunda spelregler för att det externa kapitalet ska kunna bidra. I många med jämförbara länder finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). Staten kan då identifiera projekt som lämpar sig för en OPS-lösning. Det kan röra sig om en järnväg, en utbyggd hamn eller en motorvägssträcka, exempelvis , nya svensk-norska tvärbanor eller en fast förbindelse –. Därefter kan det bli möjligt för externa finansiärer att vara med som komplement till det offentliga i investeringen av projektet. Investeraren får i gengäld avkastning på sin investering genom nyttjandeavgifter under ett visst antal år. OPS-finansiering öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. I praktiken går det att investera mer utan att statens finanser äventyras. Det tjänar alla på. Studier från gör gällande att den genomsnittliga besparingen ligger på mellan jämfört med om projekten upphandlats traditionellt. Dessvärre är detta något som väldigt sällan görs i . Vi håller oss till ett dyrare traditionellt system och får därför mindre gjort per investerad krona, miljon eller miljard. Följden av detta riskerar att bli att infrastrukturen utvecklas för lite och för långsamt. ser hela landet och vill att det ska finnas bättre möjligheter för investerare att aktivt bidra inom exempelvis större nationella projekt. På så vis kan en större del av statens pengar användas till investeringar som är viktiga lokalt eller regionalt. Med större resurser får hela landet möjlighet att genomföra viktiga tillväxthöjande infrastruktursatsningar. Per Åsling (C)
mot · H8022952 · 2020-10-06 00:00:00 — En väg att nå fler äldre med erbjudanden att testa olika idrottsaktiviteter är att ge idrottsrörelsen möjlighet att besöka kommunala seniorträffar och likande sammanhang för att ge ett smakprov på vad de kan erbjuda för aktiviteter. anser att sådana initiativ bör främjas. Det kan ge bättre livskvalitet för de som deltar och det gynnar även idrottsföreningarna som kan få nya medlemmar som också kan engagera sig i föreningsverksamheten. Systematisk satsning på natur och kultur inom vård och omsorg Kulturen och folkbildningen är nycklar till en bättre folkhälsa. När en människa tar steget från passivitet till aktivitet, från stillasittande till rörelse, från ensamhet till social gemenskap då händer något positivt. Det egna skapandet kan ge identitet och mening och därmed medverka till bättre hälsa. Forskning har visat att folk som ofta går på bio, teater, konserter, konstgallerier, museer, fotbollsmatcher, eller idrottstävlingar har ökade chanser att leva ett längre och förmodligen lyckligare liv. Det har funnits många exempel på hur kulturen på flera håll har varit ett stärkande inslag under coronapandemin med bland annat dans och sång som framförts utanför äldreboenden. Mycket bra verksamhet finns men en förstärkning av kunskaper för de som arbetar inom områdena, ett kulturlyft för vård- och omsorgspersonal, skulle ge än mer utbyte . Med kunnig personal kan de kulturaktiviteter som ordnas bli tillgängliga för fler och bättre anpassade efter de deltagandes behov. Med möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling kan kunskap förstärkas och engagemang och verksamhet upprätthållas. Kultur kan ge ett värdefullt bidrag till både läkningsprocessen och livskvaliteten hos vårdtagarna. Även rehabilitering med naturupplevelser är värdefullt. Kultur behöver vara en del i folkhälsoarbetet. Det gynnar främst den enskilda människan men också samhället. Satsningar på kultur inom vård och omsorg bör uppmuntras och stödjas och metoder inom rehabilitering med natur- och kulturupplevelser främjas. vill att regeringen uppdrar åt att kartlägga systematiska satsningar på kultur- och naturupplevelser inom offentligt finansierad vård och omsorg i kommuner och regioner, vilka evidensbaserade metoder som finns och kan rekommenderas och hur kommuner och regioner kan få tillgång till adekvat kunskapsstöd. En handlingsplan för att förhindra våld och övergrepp mot äldre Enligt en rapport från Brå undviker var femte kvinna att gå ut sena kvällar på grund av en känsla av otrygghet. ökar så kallade åldringsbrott, däribland stölder i hemmet. Äldre är också särskilt utsatta för bedrägerier via telefon eller internet. WHO påpekar att våld mot äldre i nära relation är ett folkhälsoproblem. 2017 sökte 2 384 äldre stöd hos Brottsofferjouren. Men sannolikt är mörkertalet mycket större. En tvärsektoriell handlingsplan för att förhindra våld och övergrepp på äldre kan vara en aktuell åtgärd. anser att samhället behöver se dessa problem och därmed ompröva gamla föreställningar om att äldre inte utsätts för brott och våld. Detta framgår av vår motion Våld i nära relation – Ett samhällsproblem. Per Lodenius (C)
mot · H8022954 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ändra skattesystemet så att den näst högsta marginalskatten i världen sänks och antalet som betalar den minskar och tillkännager detta för regeringen. hade enligt 2017 världens högsta marginalskatt på arbete och fler än var tredje heltidsarbetande betalade statlig inkomstskatt. Även efter att värnskatten avskaffats har fortfarande världens näst högsta marginalskatt. Hög marginalskatt gör det mindre intressant att arbeta, göra karriär och utbilda sig. Avkastningen på högre utbildning är lägst i av alla . Hög marginalskatt straffar också de som har en särskilt kort karriärtopp med högre lön jämfört med de som har samma totala lön men utspritt över . Risken är stor att sådana talanger söker sig till andra länder och att svenska företag inte kan rekrytera spetskompetens. Förutom att den höga svenska marginalskatten är en bestraffning av talanger gör den att svenska företag kan få svårt att hitta nyckelkompetens. Resultatet blir minskad tillväxt och även lägre skatteintäkter. Den höga beskattningen av talanger är en förlustaffär för . Skattesystemet måste ändras så att den näst högsta marginalskatten sänks och antalet som betalar den minskar.
mot · H8022959 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att skapa ekonomisk rättvisa inom området kultur och idrott genom att sänka momsen på dansbandskonserter från till och tillkännager detta för regeringen. Dansbandstillställningar är missgynnade i dagens . Den som besöker en tillställning där det spelas dansbandsmusik får betala mer moms på sin entrébiljett än den som besöker en konsert, eftersom kostnaden för dansbandet belastas med en momssats på medan momsen för konserter endast är . Samma låga momssats gäller vid idrottsarrangemang, där gällande momssats är . Detta förhållande anser jag vara både obegripligt och orättvist. Det är orimligt att musik och rörelse ska ha en högre momssats än idrottsarrangemang och konserter. Jag vill att det skapas rättvisa villkor inom kultur och idrott och menar att man bör utreda möjligheten att sänka dansbandsmomsen från till för att bli likvärdig med övriga dans-, idrotts- och kulturupplevelser.
mot · H8022960 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Du gamla, du fria officiell status som nationalsång och tillkännager detta för regeringen. har inte någon officiell nationalsång. Du gamla, du fria är förvisso det musikverk som av tradition används som nationalsång, men till skillnad från många andra nationalsånger har den aldrig officiellt antagits som nationalsång genom ett politiskt beslut. Det finns således inget juridiskt skydd för Du gamla, du fria utan dess status som nationalsång vilar alltså helt på traditionen. motioner i frågan har avfärdats med svepande motiveringar om att det inte behövs ett juridiskt erkännande av nationalsången. Jag är dock av uppfattningen att en nationalsång är en hyllning till det egna landet och en enande symbol, därför känns det extra viktigt att den också ska vara officiellt antagen. fick officiellt en nationaldag, numera även helgdag. Svenskan är landets officiella huvudspråk i internationella sammanhang. Den svenska flaggan med gult kors på blå botten är officiell. Men vi står utan en officiellt antagen nationalsång. Om vi verkligen vill slå vakt om Du gamla, du fria ska den givetvis också antas som vår officiella nationalsång. Det saknas hållbara motiv till varför vi inte har en officiellt antagen nationalsång i likhet med nationaldag, svenska språket och vår svenska flagga.
mot · H8022961 · 2020-10-06 00:00:00 — Utrikes födda företagares betydelse för ställer sig bakom det som anförs i motionen om utrikes födda företagares betydelse för och tillkännager detta för regeringen. Utrikesfödda företagare är en viktig resurs i som skapar jobb. Ungefär 2 000 utrikes födda har valt att flytta till och starta eget företag i länet. Småföretagande är ett av de bästa sätten att integreras i det svenska samhället, oavsett om man blir egenföretagare eller börjar som anställd. Småföretagen skapar flest jobb, och har nio av tio jobb skapats i just småföretag med färre än 50 anställda. En rapport från () visar att det tack vare de utrikesfödda företagarna skapas nästan 1 900 jobb i . De vanligaste branscherna är hotell och restaurang, handel och olika typer av tjänster, såsom städföretag och byggföretag, detta mycket tack vare rut- och rotavdragen. Debatten om invandring tenderar ibland att vara uppbyggd på felaktiga argument som baseras på myter och fördomar. Fokus borde i stället ligga på alla entreprenörer som väljer att flytta till , startar företag och därmed också skapar jobb i och i . Enligt rapporten från går cirka 755 000 utrikes födda till jobbet . I är det 11 300 utrikes födda förvärvsarbetande som bidrar till den svenska välfärden. Det är en viktig resurs för hela samhället och för arbetsgivarna. I ett rundabordssamtal som hölls med utrikes födda företagare i framkom många synpunkter och förslag i fråga om hur det kan bli enklare att starta och driva företag i . Man var överens om att det viktigaste är att lära sig det svenska språket och den svenska kulturen när man kommer till . Det bör finnas möjlighet att läsa svenska på kvällstid och så att man kan arbeta vid sidan av studierna. Det framkom också att det är stora problem med finansiering vid start av företag och vid en så enkel fråga som att kunna öppna ett bankkonto. Det finns även ett behov av att översätta information från myndigheter till olika språk för att underlätta för nya utrikes födda entreprenörer att snabbt kunna starta företag. Det finns runt om i landet som är specialiserade på att hjälpa människor att starta företag, och de borde ges ett särskilt uppdrag att hjälpa utrikesfödda att starta företag. borde också ges ett tydligare uppdrag att hjälpa till med finansiering av företag som startas av människor med små resurser oavsett bakgrund. Vidare borde staten ställa krav på kommunerna att bedriva sfi-undervisning och så att man kan kombinera arbete med svenskundervisning. Det finns fortfarande negativa effekter av att gå från bidrag till egen försörjning, och här är det viktigt att se över trygghetssystemen så att den som har en god idé kan förverkliga den och starta sitt företag utan att riskera försörjningen av sin egen familj. Det vore önskvärt att regeringen beaktar de synpunkter som har angetts i motionen och gör en översyn av frågan om utrikes föddas möjlighet att starta och driva företag i .
mot · H8022963 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vissa garanti- och medlemsavgifter vill stärka insatserna mot penningtvätt och tillskjuter därför till . Anslaget tillförs mer jämfört med regeringens förslag 2021.
mot · H8022967 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering Anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande vill införa en amnesti för de ensamkommande barn och unga som varit i . Förslaget beskrivs närmare i motionen Papperslösa (2020/21:306) och i motion Utgiftsområde 8 Migration (2020/21:2966). Förslaget innebär att en del personer som väntar på beslut om uppehållstillstånd får sin ansökan beviljad. Därmed flyttas de från asylmottagande till kommunmottagande. De ekonomiska effekterna av förslaget fördelas därför mellan utgiftsområde 8 och 13. Sammantaget ökar kostnaderna för staten med . För att finansiera förslaget föreslår en ökning av anslaget med 2021.
mot · H8022968 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Sjuklön för små företag Anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Som konsekvens av att avvisar regeringens förslag om tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för personer väntas kostnaderna på anslaget minska med 2021 och 2022. Den föreslagna anslagsändringen bygger på beräkningar från (dnr 2020:1319). Anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. De som lever med sjuk- och aktivitetsersättning har betydligt lägre ekonomisk standard än befolkningen i stort. Många människor tvingas ut i fattigdom och har svårt att klara sin ekonomi, enbart p.g.a. att de blir sjuka. Lägst inkomster har de som får garanti- eller aktivitetsersättning då deras ersättningsnivåer inte baseras på tidigare inkomst. Detta vill ändra på genom att höja garantinivåerna i sjuk- och aktivitetsersättningen med 0,3 prisbasbelopp. Förslaget innebär en höjning från till för den som har maximal garantiersättning. föreslår också att bostadstillägget för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning justeras enligt de ändringar som infördes i bostadstillägget för ålderspensionärer (prop. 2019/20:134). Vi menar att den nuvarande ordningen innebär ett orimligt missgynnande av personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. För att finansiera dessa förändringar föreslår en ökning av anslaget med , och . De föreslagna anslagsändringarna bygger på beräkningar från (dnr 2020:333). Bakgrunden till förslagen utvecklas i motionen En ny sjukförsäkring (2020/21:1306). Anslag 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader vill slopa karensavdrag och minska sjuklöneansvaret för mindre företag. Dessa förändringar föreslås träda i kraft och beskrivs närmare i motionen En ny sjukförsäkring (2020/21:1306) och motionen Social trygghet för småföretagare (2020/21:302). Till följd av förslagen minskas utgifterna inom anslaget med 2021 och 2022 respektive 2023. Nytt anslag: Sjuklön för små företag För att finansiera förslagen om slopat karensavdrag och minskat sjuklöneansvar för mindre företag föreslår ett nytt anslag med namnet Sjuklön för små företag. Anslaget tillförs 2021, 2022 och 2023. Sammantaget väntas förslagen om slopat karensavdrag och minskat sjuklöneansvar för mindre företag kosta 2021, 2022 och 2023. Dessa kostnader vägs upp av ökade skatteintäkter. De föreslagna anslagsändringarna bygger på beräkningar från (dnr 2020:710). Nooshi Dadgostar (V)
mot · H8022969 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension De ekonomiska klyftorna i växer till följd av en ekonomisk politik som gynnar vissa mer än andra. Pensionssystemet är en del av den politiken. Garantipensionen är konstruerad på så sätt att de som lever på garantipension halkat efter den övriga befolkningen, eftersom garantipensionen är prisindexerad i stället för inkomstindexerad. Sedan garantipensionen infördes har pensionärer med garantipension i genomsnitt haft en real inkomstökning på i jämförelse för förvärvsarbetare. För att åtgärda den stora klyftan som växt fram , mellan de som lever på garantipension och den övriga befolkningen, krävs en rejäl höjning av garantipensionerna. menar att garantipensionärer inte ska behöva riskera fattigdom och att inkomstutvecklingen för gruppen behöver hålla jämna steg med den allmänna löneutvecklingen. Vi föreslår en höjning av garantipensionen med (0,207 prisbasbelopp) som ett första steg. För att finansiera vår föreslagna höjning av garantipensionen vill vi anslå ytterligare till anslaget . föreslagna höjning av garantipensionen har också effekter på andra anslag, vilket redovisas nedan. Sammantaget väntas reformerna kosta 2021. Anslag 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Till följd av förslaget om höjd garantipension minskar statens kostnader under anslaget. Bostadstillägget till pensionärer minskar med och det särskilda bostadstillägget med . Till följd av förslaget om höjd garantipension minskar statens kostnader för äldreförsörjningsstöd. Anslaget minskar med . Förslagen om höjd garantipension och politik för ett bättre pensionssystem redovisas i motionen Förbättringar i pensionssystemet (2020/21:1307). De föreslagna kostnadsändringarna under utgiftsområdet bygger på beräkningar från (dnr 2019:1019). Nooshi Dadgostar (V)
mot · H8022970 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Som konsekvens av att avvisar regeringens förslag om tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för personer väntas kostnaderna på anslaget minska med 2021 och 2022. Den föreslagna anslagsändringen bygger på beräkningar från (dnr 2020:1319). Bostadsbidrag uppbärs av en grupp med begränsade resurser. Det är därför ett mycket träffsäkert instrument för att höja inkomsterna för de som har det sämst ställt. beslutade tillsammans med regeringen om en succesiv höjning av den bidragsgrundande inkomstgränsen i bostadsbidraget. I betänkandet Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa (SOU 2017:47) föreslogs en höjning av gränsen till . Regeringen ville inte gå så långt. Vi föreslår nu en höjning utifrån den nivån, uppräknad med inkomstindex och inkomstindexerad. Det innebär att den bidragsgrundande inkomstgränsen höjs till 2021, 2022 och 2023. Genom vår föreslagna höjning av bostadsbidraget får fler hushåll bostadsbidrag. Det är en ökning med ca 20 000 hushåll till 210 000 hushåll jämfört med befintliga regler. Fler kommer att få en högre ersättning och färre kommer att bli av med sitt bostadsbidrag till följd av normal inkomstökning. Den bidragsgrundande inkomstgränsen i bostadsbidraget bör höjas till . För att finansiera förslaget tillskjuter Västerpartiet till anslaget , 2022 och 2023. Den föreslagna anslagsändringen bygger på beräkningar från (dnr 2020:742). Nooshi Dadgostar (V)
mot · H8022973 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utveckling anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 19 Regional utveckling Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning Många glest befolkade kommuner har, även om besöksintresset för våra skyddade områden växer, en negativ utveckling av sysselsättningen och skatteintäkterna. Dessa kommuner som därmed bär ett betydande ansvar för de kollektiva nyttor som ges av skyddade skogar med höga naturvärden bör kompenseras genom ökat statligt stöd för turistsatsningar. Vi förslår ett speciellt riktat stöd till bidrag till ökad turism till kommuner med hög andel urskog. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2021.
mot · H8022974 · 2020-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 21 Energi Insatser för förnybar elproduktion Infrastruktur för elektrifierade transporter Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Sol- och vindkraft på offentliga byggnader Nytt anslag: Sol- och vindkraft på offentliga byggnader Det behövs investeringar i förnyelsebar energi, och behöver ställa om. Det allmänna bör och ska gå före i energiomställningen, därför vill satsa på att offentliga byggnader såsom sjukhus och skolor ska få möjlighet att installera sol- och vindkraft som ett led i utbyggnaden av förnyelsebar energi. föreslår ett nytt anslag som uppgår till 2021. Vissa av regeringens satsningar i budgetpropositionen är inte tillräckligt långsiktiga, varför föreslår förlängningar av dessa . De berörda anslagen är 1:4 Energiforskning där vill se en ökning med jämfört med regeringens förslag för att fortsätta satsningen på hållbara flyg, och anslag 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter där vill se en ökning med jämfört med regeringens förslag för att förlänga satsningen på laddinfrastruktur för tunga fordon.