mot · H8021619 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om principen om första säkra land och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om första säkra land-principen inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en informationskampanj gällande villkor i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hjälp i närområdena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkra ursprungsländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta beviskrav i asylärenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade krav på asylsökande att medverka och samarbeta i asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad prioritering av säkerhetsarbete kring asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre implementering av Eurodac och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska medicinska åldersbedömningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhetsarbete i mottagningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylsökandes rätt till kostnadsfritt offentligt biträde i första instans ska begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt huvudansvar för mottagandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om upprättandet av transitcenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett avskaffande av regleringen av eget boende i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frivilligt kommunalt mottagande av ensamkommande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat självbekostande av mottagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bekostandet via lånesystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om integrationsinsatser vid rätt tid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska hälsoundersökningar för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödboendeform som norm för äldre ensamkommande asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad säkerhet för särskilt utsatta religiösa, etniska och sexuella minoriteter på asylboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättningsskyldighet för skador på boenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppsikt över asylsökande genom olika former av anmälningsplikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om öppna förvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om större möjligheter till förvarstagning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler förvarsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa obligatorisk domstolsprövning av förvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återkallelse av uppehållstillstånd grundat i skydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att underlätta återvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidsbegränsade uppehållstillstånd för skyddsbehövande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa synnerligen och särskilt ömmande omständigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett avskaffande av den s.k. gymnasielagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om familjeåterförening och tillkännager detta för regeringen. har svensk migrationspolitik präglats av eskalerande otydlighet, godtycke och svag kontroll. Ett mycket högt asyl- och anhörigmottagande har splittrat samhället, odlat utanförskap och urholkat välfärden. har beviljat över 430 000 uppehållstillstånd till asylsökande och deras anhöriga, och prognoser pekar på att ytterligare 350 000 beslut rörande asylsökande och anhöriga kommer behöva fattas –2022. Det står klart att migrationsflödet till fortsatt är mycket högt. Trots allt tal om europeiska miniminivåer så är mottagande högre än våra grannländers. har säkerheten äventyrats eftersom id-krav och kontroller varit mycket svaga, både vad gäller vid vistelse i landet och senare vid beviljande av medborgarskap. Kulmen kom med krisen , som föranledde den tillfälliga lagen , vilken sedan förlängdes i kraftigt uppluckrad form . påbörjade den parlamentariska sitt arbete för att utarbeta en ny och långsiktigt hållbar migrationspolitik. Trots alla ansträngningar kollapsade dock förhandlingarna, och kommitténs urvattnade och försenade slutbetänkande gjorde det tydligt att det alltjämt saknas vilja att på allvar ta itu med svåra problem. författade ett långt särskilt yttrande som fogades till slutbetänkande. Där beskrev vi huvuddragen i en ny migrationspolitik, som hade kunnat lösa den svenska migrations- och integrationskrisen, och som helt och hållet utgår från lägsta möjliga nivå enligt internationell folkrätt och EU-lagstiftning. För oss är det självklart att en sådan politik kräver en stark nationalstat med välfungerande institutioner och respekt för landets gränser. En återupprättad tillit till samhällskontraktet kräver i sin tur ett stärkt medborgarskap med tydlighet rörande såväl rättigheter som skyldigheter för alla som vistas inom landets gränser. En grundförutsättning för ordning och reda i migrationspolitiken är att regelverk och förutsättningar ska vara tydliga även för den som planerar att komma till . Oavsett om det gäller asyl-, anhörig-, arbetskrafts- eller studieinvandring ska var och en veta vad som väntar vid och efter ankomst. Principen om första säkra land I enlighet med utgår flyktingpolitik från principen att en människa på flykt ska få skydd. Människor i behov av skydd har rätt därtill. Att de däremot ska kunna resa långa avstånd, och passera ett flertal säkra länder, och ändå betraktas som flyktingar i ankomstlandet är orimligt. Nuvarande system har lockat människor att lämna säkra länder för att exempelvis åka ut i överlastade sjöodugliga båtar i händerna på skrupelfria människosmugglare, i jakten på en slutdestination med generösare välfärdssystem. bestämda uppfattning är därför att människor på flykt ska söka asyl i det första säkra land som kan nås. Detta innebär att asylsystemet bör utformas för att motverka långväga och kostsam migration över flera länder samt sekundärförflyttningar (så kallad asylshopping). ska därmed i normalfallet ta emot asylsökande enbart i en situation då krig eller djupare kris brutit ut i något av våra grannländer. Oaktat aktuell omvärldssituation är det också av största vikt att tydliga regler och fungerande system finns på plats i det fall konflikter i närområdet bryter ut och att därmed kan komma att behöva hantera nya asylsökande. Första säkra land-principen inom EU Det största hindret för användandet av första säkra land-principen är EU-lagstiftningen. Enligt denna kan ett annat EU-land aldrig betraktas som ett första säkert land för en asylsökande. Istället gäller den så kallade Dublinförordningen, som kräver att EU-länder aktivt registrerar asylsökande i en central europeisk databas, så att den asylsökande inte kan söka asyl i ett annat EU-land. Krisen 2015 gjorde det dock tydligt att dessa regler inte fungerar, eftersom många länder hellre avstår från att registrera asylsökande, och istället hjälper dem vidare, exempelvis mot . Eftersom den asylsökande inte registrerats i det första landet kan inte heller bevisa att den sökande passerat där och borde ha sökt asyl där. Istället får ta allt ansvar. De försök som gjorts för att reformera och förbättra denna dysfunktionella unionsrätt har misslyckats, till stor del på grund av en naiv inställning till migrationsfrågan och ett förakt för den nationella suveräniteten. anser att den rådande ordningen måste förändras. Regeringen måste inom EU arbeta för att reformera , så att första säkra land-principen kan implementeras fullt ut av alla länder som så önskar. måste till exempel kunna stoppa asylsökande vid , om de redan befinner sig i, eller kommer direkt ifrån, det säkra landet . Även andra länder i EU ska ha rätt att agera så. Endast så kan vi garantera att en ny migrationskris inte kommer drabba vårt land. Informationskampanj om villkor i För många utlänningar utgör flyktingsmugglares fagra löften den enda tillgängliga informationen om . I andra fall rör det sig om lösa rykten från bekanta eller idealiserade berättelser om rikedom på andra sidan havet. Det handlar om människor som sedan satsar sitt livs besparingar på att emigrera till en skönmålad verklighet. Vi menar att så många som möjligt bör ha möjlighet att ta del av korrekta och relevanta fakta, för att själva kunna fatta rationella och välgrundade beslut om sin framtid. Det är viktigt att potentiella migranter förstår hur verkligheten i ser ut, vad de ger sig in på och att endast den som uppfyller en rad strikta krav någonsin kan hoppas på att få stanna i vårt land. Personer utan skyddsskäl måste avskräckas från att riskera liv och hälsa för en flyktingsmugglares lögner. anser att bör verka för en effektiv flyktinghjälp, där varje satsad krona ger så stor effekt som möjligt. Om samma kostnad kan hjälpa mångdubbelt fler i krisens närområde, är det naturligtvis orimligt att flytta krisens offer hit, när de kan få hjälp på plats. Vi förespråkar en human flyktingpolitik som prioriterar de svagaste och mest utsatta grupperna i närområden där de akuta skyddsbehoven är som störst – framför de som har fysisk styrka, ekonomi och kontakter för att ta sig till . När stora flyktingströmmar skapas till följd av väpnade konflikter och andra katastrofer är det självklart att prioritera stöd i form av effektivt och tillgängligt skydd, basala livsförnödenheter och mediciner för att rädda så många liv som möjligt. bör därför fokusera på att avsätta mer resurser till . Denna satsning kan vid behov även kompletteras med riktade stöd till andra hjälporganisationer eller insamlingar som fokuserar på humanitära insatser, exempelvis , Programme och olika projekt för mottagarländer. Ett flertal länder i tillämpar ett system med så kallade säkra ursprungsländer. Enligt betraktas ett land som säkert om det har ett demokratiskt system och om det inte förekommer exempelvis förföljelse, tortyr eller väpnad konflikt där. En ansökan om skydd från medborgare i sådana länder bör behandlas för sig, i en särskild ordning och mycket skyndsamt, vilket gör det möjligt att eller dagar avslå ansökningar som är uppenbart ogrundade. Systemet har blivit alltmer spritt i EU och förespråkas även av kommissionen. upprätthåller endast i begränsad omfattning ett sådant system, vilket leder till en stor belastning för , ett minskat förtroende för asylsystemet och ett enormt slöseri med resurser som hade kunnat användas till verkligt behövande. Kostnaden för att ta emot asylsökande är som bekant mycket stor. Av statistik framgår exempelvis att av 1 160 asylärenden i fråga 2019 avslogs . Av 553 albaner avslogs , och av 868 ukrainare avslogs . Dessa tre grupper tillsammans utgjorde över en tiondel av alla avgjorda ärenden. av alla avgjorda ärenden rörde länder där två tredjedelar av alla ansökningar avslås. I över hälften av ärendena är avslagsgraden tre fjärdedelar. Totalt är den . Det är tydligt att det svenska systemet inte fungerar. Rådande lagstiftning fungerar i praktiken som ett incitament för utlänningar att ansöka om asyl i , då de vid tiden för ett slutligt och väntat avslag kommer att kunna stanna i med arbetstillstånd – eftersom de hunnit börja arbeta. Regeringen har sent omsider tagit till sig av kritiken, och har utarbetat förslag som inför bestämmelser om säkra länder i utlänningslagen. välkomnar detta, så att personer som kommer från säkra hemländer så fort som möjligt får sin ansökan avvisad som uppenbart ogrundad, och omgående avvisas från . Vi förutsätter att en sådan lagstiftning presenterats innan denna motion behandlas, men i det fall så inte skett bör kräva att regeringen prioriterar detta arbete. Skärpta beviskrav i asylärenden Vid hantering av asylärenden är det vanligt att det saknas bevis för asylsökandes berättelser. Inte sällan har resehandlingar och underlag som exempelvis styrker den sökandes identitet förstörts. I den svenska utlänningslagstiftningen har beviskraven lagts lågt och det räcker enligt förarbeten med den sökandes berättelse som grund för bedömningen av dess trovärdighet. Kravet är alltså att asylskälen ska vara sannolika, och inte styrkta, som man kunde tro. Det är inte rimligt. Konsekvensen blir en rättsosäkerhet, både för som stat och för individen. anser att synen på beviskraven måste ändras och anpassas till en europeisk miniminivå. Enligt , exempelvis skyddsgrundsdirektivet, är det möjligt för en medlemsstat att kräva att en asylsökande ska styrka grunderna för sin asylansökan. Detta gäller bland annat om sökanden avstått från att söka asyl så fort som möjligt. En ordning enligt den europeiska miniminivån skulle alltså innebära att kunde kräva betydligt mer bevis av den sökande. Då skulle asyl endast beviljas ifall den asylsökande antingen kunde bevisa sina asylskäl, alltså styrka dem, eller om asylsökanden kommit till direkt utan att ha passerat ett säkert land på vägen. Med denna anpassning till EU:s miniminivå skulle det garanteras att personer som får skydd i verkligen har rätt därtill. Regeringen bör därför återkomma med förslag om sådana förändringar. Ökade krav på asylsökanden att medverka och samarbeta tillåter genom artikel 28 i asylprocedurdirektivet (2013/32/EU) att medlemsstater avbryter handläggning av asylärenden om den asylsökande exempelvis försvunnit, avvikit eller vägrar samarbeta kring handläggningen av ärendet. Detta är rimligt, givet de stora resurser som går till denna typ av ärenden och de olika förmåner som asylsökande åtnjuter. Det ger också större möjligheter att motverka bruket att söka asyl för att sedan gå under jorden. Svensk lag reglerar dock inte dessa situationer. I stället får frågor som dessa lösas med generella förvaltningsrättsliga principer och i stort. anser att frågan bör utredas och att en ny lagstiftning bör komma på plats för att ge större möjligheter att agera mot asylsökande som vägrar samarbeta. Ökad prioritering av säkerhetsarbete kring asylsökande De senaste årens våg av terrorbrott i , och inte minst terrordådet på , har visat farorna med ett okontrollerat asylmottagande. pekas ofta ut som en särskilt gynnsam grogrund för olika typer av terrorgrupper. Det står klart att har ett viktigt ansvar att aktivt utreda huruvida asylsökande på något sätt innebär ett hot mot allmän säkerhet. är läget på myndigheten ansträngt, och det tar ofta innan en ordentlig säkerhetsbedömning görs, om alls. bör därför ges i uppdrag att prioritera detta arbete och vid behov genomföra utbildningar och kompetenshöjningar inom säkerhetsarbete för att kunna identifiera och bedöma säkerhetshot. Bättre implementering av Eurodac Det så kallade Eurodacsystemet infördes och innebar att en EU-gemensam databas för asylsökandes fingeravtryck inrättades för att underlätta tillämpningen av Dublinförordningen. Denna förordning innehåller regler för att avgöra vilken medlemsstat som ska pröva en asylansökan. Genom att nationella migrationsmyndigheter kunde kontrollera asylsökandes fingeravtryck mot systemet skulle sekundärförflyttningar, så kallad asylshopping, undvikas, var det tänkt. Systemet omarbetades , i huvudsak genom att brottsbekämpande myndigheter under vissa villkor gavs tillgång till uppgifter i Eurodac för att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra allvarliga brott. Europeiska kommissionen har efter de senaste årens migrationskris utarbetat förslag för hur Eurodacsystemet kan utvecklas vidare. Bland annat ska databasen få ett bredare användningsområde, för att förebygga illegal migration och underlätta återvändande. Vidare ska också en ansiktsbild tas av sökanden, fler identitetsuppgifter införas och yngre sökande omfattas av kraven. stödjer alla försök att förbättra EU:s dysfunktionella migrationssystem, främst genom att medlemsstaterna återfår kontroll men också genom ett förbättrat mellanstatligt samarbete. Vi välkomnar flera av förslagen för ändringar i Eurodac. Att exempelvis yngre barn nu kan omfattas av systemet minskar drastiskt risken för att barn smugglas eller på annat sätt far illa. Vi anser att de förslag som förekommit i diskussionerna bör välkomnas av regeringen och dessutom vidareutvecklas i samma riktning. Till exempel bör DNA-uppgifter kunna användas för att styrka påstådda släktskap i databasen, medan alla uppgifter bör lagras längre, om möjligt för alltid. Det är bestämda uppfattning att medicinska bedömningar är ett gott stöd för handläggare och en viktig del i det underlag som är nödvändigt för att kunna bedöma identiteten hos en asylsökande utan id-handlingar. Detta är inte bara fundamentalt för rättssäkerheten utan också en viktig säkerhetsfaktor när det gäller exempelvis boendeplacering. Risken att vuxna placeras på boenden avsedda för barn måste minimeras. Medicinska åldersbedömningar bör således vara obligatoriska i samtliga asylärenden där giltiga identitetshandlingar saknas och den asylsökandes egenskap av minderårig eller vuxen inte är uppenbar. Eventuella begränsningar enligt måste skyndsamt undanröjas. En medicinsk åldersbedömning ska också alltid genomföras, och ett beslut om åldern fattas, så fort som möjligt. är medvetna om att både tekniken och det medicinska kunnandet förändras och utvecklas över tiden. Vi välkomnar därför den utredning som regeringen har aviserat (dir. 2020:64) kring de medicinska åldersbedömningarnas rättssäkerhet. Vi anser att regeringen ska förorda att utredningen också utreder hur medicinska åldersbedömningar kan bli obligatoriska och beslut om ålder fattas så fort som möjligt, före anvisning och kommunplacering av barn. Tjänstemännen på är enligt ålagda att alltid tillfråga asylsökande huruvida de föredrar en manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk och tillgodose denna preferens, om det inte är ogörligt. Det är med andra ord fullt möjligt för asylsökande från en patriarkal eller kvinnofientlig kultur att få bekräftelse genom att det svenska samhället anpassar sig vid första mötet. Detta är inte rimligt. Det kan naturligtvis finnas situationer då det är motiverat med önskemål gällande kön på tjänstemän. Exempelvis finns en rimlighet i att kvinnor som systematiskt våldtagits eller misshandlats, och sökt asyl för att undkomma just denna typ av förtryck, också ska tillmötesgås i önskan om kvinnlig personal i den svåra och psykiskt påfrestande process som en asylansökan ofta innebär. Det är dock viktigt att denna rätt inte missbrukas så att utlänningar från en patriarkal eller kvinnofientlig kultur får sina åsikter bekräftade. bör åläggas att kontinuerligt göra det tydligt att är ett jämställt land, där män och kvinnor har samma värde och ska behandlas lika. Regeringen bör också arbeta inom EU för att bestämmelser som riskerar att sända felaktiga signaler avskaffas. Begränsa rätten till kostnadsfritt offentligt biträde Asylsökande har enligt dagens lagstiftning rätt till ett offentligt biträde i flera olika fall. Detta offentliga biträde bekostas av det allmänna. Kostnaden beror främst på tidsåtgången i biträdets arbete. Det finns ingen gräns för hur mycket arbete ett biträde kan lägga ned på ett asylärende, utan det blir en fråga om rimlighet för domstol att avgöra. I många ärenden är utgången i själva verket självklar redan från början, varför offentliga biträden kan tjäna stora summor utan något större arbete. Vidare har det i media, och enligt uppgifter från anställda på , förekommit att offentliga biträden haft ett mycket stort antal klienter, med snarlika fall, och där offentliga biträden i ännu högre utsträckning kunnat sko sig på det allmännas bekostnad. föreskriver visserligen vissa minimikrav när det gäller rätten till ett offentligt biträde. Att detta biträde ska bekostas av det allmänna är dock inte lika vanligt. Det finns därmed goda möjligheter för att begränsa rätten till gratis rättshjälp i asylärenden. I vissa länder, som , finns det även vissa maxgränser för antalet timmar ett offentligt biträde kan lägga ned på ett ärende. Även denna typ av begränsningar bör kunna genomföras i . Regeringen ska därför skyndsamt återkomma till med förslag på hur asylsökandes, och i förekommande fall andra utlänningars, rätt till kostnadsfritt offentligt biträde ska begränsas. Mottagandets organisation och finansiering Statligt huvudansvar för mottagandet Migrationspolitik är som helhet ett statligt åtagande, och därför bör även staten vara huvudman för hela mottagningsprocessen för asylsökande. föreslår nedan att särskilda transitcenter ska etableras och att alla asylsökande ska tillbringa tiden i väntan på beslut i dessa transitcenter. föreslår också andra, mindre långtgående reformer av det nuvarande mottagningssystemet, som ska gälla till dess att transitcenter finns på plats. Den bärande tanken är att kommunernas självbestämmande respekteras och att mottagande av asylsökande i olika former av kommunerna endast kunna ske på helt frivillig basis, i den omfattning kommunen själv anser lämplig och önskvärd. Kommuner ska därtill ges vetorätt rörande lokala avtal mellan och privata aktörer. kom med sitt betänkande Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande, där ett av huvudförslagen var att anlägga särskilda ankomstcenter för asylsökande. Vid dessa centra skulle asylsökande genomföra asylförfarandet, med registrering, utredningar, biometriupptagning och liknande, men också andra obligatoriska moment, såsom grundläggande introduktion till det svenska samhället och dess regler. Förslaget hänger till stor del ihop med stadganden om transitzoner och särskilda gränsförfaranden och har redan införts i flera europeiska länder, däribland och . Liknande system har också förekommit tidigare i , exempelvis utredningsslussar eller transitcenter. ser mycket positivt på utredningens förslag, som skulle förbättra förmåga att snabbt och effektivt ta emot, sortera och avgöra asylärenden och därefter antingen påbörja en snabb etablering eller verkställa utvisningen. Möjligheten att hålla sig undan ett utvisningsbeslut, eller avvika i största allmänhet, skulle drastiskt minska, i synnerhet om sökandes rätt att lämna transitcentret skulle begränsas till dess att tillståndsfrågan slutligt avgjorts. Den sistnämnda begränsningen skulle även innebära att det motstånd som många kommuner känt inför inrättandet av anläggningsboenden av skulle minska. Istället skulle transitcenter välkomnas som en källa till arbetstillfällen, utan de sociala problem som annars associerats med anläggningsboenden. Om nödvändiga tjänster såsom grundläggande sjukvård också återfinns i dessa center, skulle effekten stärkas än mer, medan möjligheten att exempelvis genomföra hälsoundersökningar ökar, utan att den normala sjukvården belastas.