mot · H8021306 · 2020-10-02 00:00:00 — 3 Mål och ambitioner med sjukförsäkringen 4 Sjukförsäkringen under coronakrisen 4.3 Starkare skydd för behovsanställda 4.4 Uppskjutna operationer under coronapandemin 5 En ny sjukförsäkring 5.1 Utredningar av sjukförsäkringspolitiken 5.3 En trygg och individanpassad sjukförsäkring 5.4 Öka möjligheterna att överklaga sjukförsäkringsärenden 5.5 Rätten att engagera sig ideellt, studera och pröva annat arbete 6 Villkoren för sjuk- och aktivitetsersättning 7.1 Tillsätt en ny utredning 7.2 Förändra bevisregeln och varaktighetskravet 8 Arbetsgivarens ansvar att förebygga och rehabilitera 8.1 Behovet av en fungerande företagshälsovård 8.2 Möjligheter till vite och sanktioner mot arbetsgivare 9 Stärk och utveckla samordningsförbunden 10.1 Ändra samordningsansvar till en samordningsskyldighet 10.2 samverkan med hälso- och sjukvården 11 Stärkta ekonomiska villkor 11.1.1 Höjda garantinivåer i sjuk- och aktivitetsersättningen 11.1.2 Se över antagandeinkomsten 11.3 Inför en särskild åldersfaktor i sjukförsäkringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om slopat karensavdrag från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att utvidga rätten till ersättning för den som lever med någon som tillhör en riskgrupp eller har barn som tillhör en riskgrupp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som stärker behovsanställdas ekonomiska skydd vid sjukfrånvaro och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att göra undantaget från prövningen mot normalt förekommande arbete efter dag 180 och dag 365 vid ansökan om sjukpenning om behandling eller operation skjutits upp permanent och omfatta samtliga orsaker till uppskjutandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör slopa rehabiliteringskedjan och återkomma med förslag om en ny rehabiliteringsmodell utifrån steg-för-steg-modellen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på förändrade regler i sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att stärka rätten till rättshjälp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn med syftet att i lag säkra rätten för personer med sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning att engagera sig ideellt utan att det inkräktar på rätten till ersättning från sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om utvidgad rätt till studier under rehabiliteringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur återgången till arbete efter sjukskrivning kan underlättas genom anställningar med statligt stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att se över hur arbetsskadeförsäkringen kan förbättras för att ge fler arbetsskadade den ersättning de har rätt till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att införa en bevislättnadsregel i arbetsskadeförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att förändra varaktighetskravet i arbetsskadeförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheterna att inkomstindexera arbetsskadelivräntan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag för att säkerställa att fler får tillgång till samordningsförbundens insatser och att samordningsförbundens insatser blir tillgängliga i alla landets kommuner, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om tydliga samverkansuppdrag, långsiktiga former för samordnade insatser och tydligare styrning av samverkansförbunden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att ändra samordningsansvar till en samordningsskyldighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om förtydligade riktlinjer för och tillkännager detta för regeringen. beslutar att garantinivåerna i sjuk- och aktivitetsersättningen ska höjas med 0,3 prisbasbelopp. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med tilläggsdirektiv till utredningen mer ändamålsenligt regelverk i sjuk- och aktivitetsersättningen och för förmåner vid rehabilitering om att även se över modellen för beräkning av antagandeinkomst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bostadstillägget i sjuk- och aktivitetsersättningen ska justeras enligt förändringarna i bostadstillägget för ålderspensionärer i proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om åldersfaktor i sjukförsäkringen enligt beskrivningen i motionen och tillkännager detta för regeringen. Alla kan bli sjuka. Alla har därför intresse av en bra sjukförsäkring. Den svenska sjukförsäkringen bygger på att personer som drabbas av sjukdom som gör dem oförmögna att arbeta fortsatt kan ha en rimlig ekonomisk situation samt få stöd att komma tillbaka till arbete. Socialförsäkringen, och särskilt sjukförsäkringen, är central i jämlikhetspolitiken. Den fördelar resurser mellan människor utifrån förmåga och efter behov samt mellan de olika livsfaser vi går igenom. Robusta generella trygghetssystem minskar också framväxten av privata sjukförsäkringar. För att sjukförsäkringen ska fungera måste den vara behovsstyrd. har andra ambitioner och målsättningar kommit att styra sjukförsäkringens funktion. Ambitionerna att minska statens kostnader för sjukförsäkringen har lett till att sjuka misstänkliggörs och att systemen stramats åt. I stället för att satsa på det förebyggande arbetet, ett mer hållbart arbetsliv och rehabilitering – vilket enligt en stor del av forskarkåren är det som behövs för att komma åt de ökande sjuktalen – har såväl borgerliga som socialdemokratiskt ledda regeringar riktat udden mot de sjuka. De återkommande vittnesmålen om hur uppenbart sjuka och arbetsoförmögna människor utförsäkras med de mest hårresande motiveringar kan inte längre anses utgöra enskilda fall. Det rör sig om allvarliga och strukturella systemfel som måste åtgärdas . När människor tvingas ut i ett arbetsliv de inte klarar av, på en arbetsmarknad där de inte hittar någon plats – med fattigdom som följd – tvingas ytterligare kostnader på kommunerna, anhöriga och den närmsta familjen. menar att detta är ovärdigt ett välfärdsland som . Det finns ingen motsättning mellan en robust sjukförsäkring som ger stöd och trygghet åt den som är sjuk och ett samhälle där människor mår bra, arbetar och bidrar till det gemensamma efter förmåga. Tvärtom är den trygghet som en fungerande sjukförsäkring ger en förutsättning för ett sådant samhälle. Därför behövs en ny sjukförsäkring som lever upp till de krav vi alla bör kunna ställa på den. Den borgerliga regering som styrde försämrade sjukförsäkringen drastiskt. Försämringarna motiverades med att man ville ”minska bidragsberoendet” och ”minska utanförskapet”. 2008 genomförde regeringen en sjukförsäkringsreform som bl.a. innebar att en s.k. rehabiliteringskedja med fasta tidsgränser för när arbetsförmågan skulle prövas infördes. Dessutom infördes en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen, den s.k. stupstocken. Efter () skulle det inte finnas någon möjlighet att vara fortsatt sjukskriven, med begränsade undantag. Reformen fick omfattande konsekvenser. Totalt skulle 100 000 personer bli utförsäkrade och läkare slog larm om att svårt sjuka inte fick sjukpenning. Den borgerliga regeringens argument om att sjukförsäkringen överutnyttjades motsades av en rad arbetslivsforskare. De slog bl.a. fast att av den ökande sjukfrånvaron berodde på att fler var sjukskrivna längre, snarare än att fler blev sjukskrivna. Detta förklarades med att systemen för rehabilitering på arbetsplatserna underminerats, bl.a. till följd av besparingarna inom företagshälsovården. 1993 hade de statliga stöden till företagshälsovården dragits in. Dessutom hade möjligheten till lönesubventionerade anställningar för sjukskrivna anställda försvunnit . Under krisåren på drog arbetsgivarna ner på resurser som tidigare hade funnits för omställningslösningar. Sammantaget ledde dessa förändringar till att det blev svårare för sjukskrivna att komma tillbaka till arbetslivet och att de långa sjukskrivningarna ökade. En annan förklaring till de ökade sjuktalen presenterades av , professor vid . Han pekade på det alltmer slimmade arbetslivet, ett högre arbetstempo och en bit in i kombination med att vissa grupper fick försämrade möjligheter att påverka sin arbetssituation. Han nämner särskilt kvinnor anställda i kommuner och landsting (regioner). I en artikel i slog han fast: ”Att bortse från förändringarna i arbetsmiljön under 1990talet som en viktig orsak till de ökade långtidssjukskrivningarna särskilt bland kvinnor anställda i kommuner och landsting måste anses vara ett stort misstag.” När S-MP-regeringen tillträdde 2014 lovade den att ta bort stupstocken. Löftet uppfylldes tillsammans med . Det var ett viktigt steg i att återupprätta en anständig sjukförsäkring. Tyvärr har regeringen varit ovillig att ta andra betydande steg. Rehabiliteringskedjan är kvar och regeringens styrning av med kvantitativa mål har fått svåra konsekvenser och mött hård kritik. Mellan ökade befolkning med 1,5 miljoner människor. Trots det är 2019 det år då minst resurser lagts på sjukförsäkringen . fick av de som ansökte om sjukersättning – det som tidigare kallades förtidspension – avslag från . Därmed beviljades drygt 5 400 personer sjukersättning . Detta går att jämföra med 41 2007, innan reglerna ändrades av den dåvarande borgerliga regeringen. De skärpta reglerna är den främsta anledningen bakom förändringen, men handläggning har också lett till fler avslag. Att S-MP-regeringen inte tagit tag i frågan sedan den tillträdde 2014 är obegripligt. Bilden av som ett land med starka och robusta välfärdssystem lever kvar, men i realiteten har vi halkat efter. Vid en jämförelse med övriga europeiska länder av de samlade offentliga transfereringarna (utgifter för socialförsäkringen, arbetslöshetsersättningen och det ekonomiska biståndet) i förhållande till bnp kommer på 18:e plats. vill ändra på detta och lägger i denna motion förslag för en bättre sjukförsäkring. För att sjuktalen ska hållas låga behöver ohälsan i samhället kopplad till arbetslivet tryckas tillbaka. Det krävs ett preventivt holistiskt arbete för att minska riskerna för ohälsa och att människor därmed hamnar i långa sjukskrivningsprocesser. Det finns en rad sjukdomar relaterade till hur arbetslivet ser ut och utformas, och därför behöver reformer även på detta område ske. Vissa folkhälsosjukdomar, såsom hjärt-kärlsjukdomar och olika cancerformer, kommer delar av befolkningen att drabbas av. Hälso- och sjukvården behöver få möjlighet att rehabilitera patienter till ett fungerande liv innan en återgång till arbetslivet krävs. Här behöver insatser göras för att minska sjuktalen genom vård och rehabilitering, inte genom hårdare bedömningar av vem som är för sjuk för att arbeta. Insatser behöver göras inom ytterligare områden. Det handlar om en förbättrad och mer hållbar arbetsmiljö, om minskad stress, en bättre fungerande och mer förebyggande hälso- och sjukvård samt ett mer jämställt och jämlikt samhälle där ansvaret för hemarbete och familj fördelas mer lika. politik för alla dessa områden ryms inte i denna motion. Här beskriver vi de åtgärder som behövs inom sjukförsäkringen. 3 Mål och ambitioner med sjukförsäkringen För är det sjukdomarna, utbrändheten och stressen som är problemet, inte sjukskrivningarna. När övriga partier vill pressa ner sjuktalen vill vi förbättra människors hälsa, så att de inte behöver sjukskrivas. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) presenterade flera rapporter om sjukpenningen, handläggning och regeringens styrning av myndigheten. Rapporterna visar tydligt att allt fler får avslag på sin ansökan om sjukpenning. Detta är ett direkt resultat av regeringens styrning. Regeringen satte 2016, i regleringsbrevet för , målet att sjukpenningtalet skulle uppgå till vid utgången av . Enligt ISF har detta mål inneburit att fokuserar allt mer på mätbara produktionsmål och att tillämpningen är mer restriktiv . Utgångspunkten är att den försäkrades tid ska vara så kort som möjligt inom systemet, men effekten har snarare blivit att personer i behov av sjukpenning drabbas hårdare än tidigare och roten till problemet gällande sjukskrivningar är inte löst. Avslagen slår hårt mot människors privatekonomi och deras möjlighet att försörja sig själva begränsas kraftigt. De som drabbats av sjukdom mår ännu sämre och blir ännu sjukare när de blir misstrodda och inte får det stöd de behöver och förtjänar. Höga sjukskrivningstal kommer aldrig åtgärdas genom att människor hamnar i fattigdom. Regeringen tog i regleringsbrev bort målet om att sjukpenningtalet ska uppgå till . ska myndigheten i stället styras med målet att frånvaron från arbete p.g.a. sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå, vilket också är målet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. I regleringsbrevet skriver regeringen också att skillnaden i sjukpenningtal mellan kvinnor och män samt omotiverade regionala skillnader i sjukfrånvaron ska minska. menar att det i detta sammanhang är viktigt att skilja mellan den samlade politikens ansvar och uppgift. fattar beslut om nya sjukskrivningar och förlängningar och är ansvariga för samordningen av rehabiliteringen av den som är sjukskriven. Myndighetens verksamhet och handläggning måste styras på ett långsiktigt, stabilt och även i övrigt rättssäkert sätt. Genom sitt samordningsansvar för rehabiliteringen kan och bör myndigheten arbeta för en effektiv och hållbar återgång till arbete och för att jämna ut könsspecifika skillnader, men beslut om sjukskrivning bör under inga omständigheter vägledas av utgiftsområdets mål. Att säkerställa att ohälsan, stressen och frånvaron från arbete p.g.a. sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå är snarare en uppgift för arbetsmarknadspolitiken, arbetsmarknadens parter och sjukvården. 4 Sjukförsäkringen under coronakrisen Coronapandemin har påmint oss om att vi alla kan bli sjuka och om vikten av system som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom. Pandemin har också visat på de ödesdigra konsekvenserna sjuknärvaro kan få och hur låga ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen är. Dessa insikter har lett till tillfälliga satsningar på en förstärkt sjukförsäkring. menar att flera av satsningarna borde göras permanenta. Efter påtryckningar från bl.a. meddelade regeringen att den tillfälligt skulle slopa karensavdraget. Förslaget lades fram i proposition 2019/20:132 Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset som röstades igenom av . Det visade sig senare att förslaget i praktiken inte innebär ett slopat karensavdrag, utan en mindre kompensation för karensavdraget. Beslutet motiveras med att man vill att människor ska stanna hemma från arbetet när de är sjuka och därmed minska smittspridning under den pågående coronapandemin. Genom beslut bemyndigas regeringen att under den pågående pandemin lämna föreskrifter om karens för att kompensera inkomstbortfallet som följer av karensavdraget. Det nya regelverket gällde från början mellan och . Det har förlängts till . Till en början framställde regeringen förslaget som att det innebär ett slopat karensavdrag. Det var så det beskrevs på regeringens hemsida och så regeringens företrädare talade om det i medier. Det var också utifrån den beskrivningen som röstade för förslaget. I själva verket innebär regeringens föreskrifter en möjlighet för den enskilde att retroaktivt ansöka om ersättning för karens. Ersättningen uppgick till en början till för löntagare, men höjdes sedan till . Regeringen motiverar konstruktionen med ett schablonavdrag med att man inte vill öka arbetsbördan hos som är hårt belastad i dessa tider. Eftersom staten står för hela sjuklönekostnaden under coronapandemin, och arbetsgivarna ersätts retroaktivt via skattekontot, är det svårt att se hur ett slopat avdrag skulle innebära så mycket mer arbete för än den schablonersättning som den enskilde nu ska ansöka om. Det ligger närmare till hands att anta att regeringens rädsla för ökade kostnader för staten samt att det skulle vara svårare att återinföra avdraget, om det faktiskt slopades, varit mer avgörande. För att motivera människor att stanna hemma från arbetet när de är sjuka, och på så vis minska smittspridningen, måste den ekonomiska kompensationen vara högre. Att ekonomiskt straffa de som tar sitt ansvar för att stoppa spridningen av pandemin är en märklig åtgärd i dessa tider. har länge krävt att karensavdraget slopas. Vi menar att människor som är sjuka inte ska tvingas gå till arbetet för att få ihop sin ekonomi. är det enda landet i som har karensavdrag. Vi anser därför att karensadraget bör slopas permanent. vill slopa karensavdraget och låta arbetsgivarna stå för kostnaden. Coronakrisen har visat hur skadligt det kan vara med sjuknärvaro, dvs. att arbetstagare känner sig tvingade att gå till jobbet trots att de inte är friska. Något vi egentligen vetat . I rapporten liv i sikte? lyfte frågan om sjuknärvaro. Ett av underlagen till rapporten var en enkätundersökning som 3 717 medlemmar svarade på. Svaren visade bl.a. att av medlemmar rapporterade att de har gått till jobbet minst en gång trots att de inte kände sig tillräckligt friska för att göra det och borde stannat hemma. rapporterade sjuknärvaro en enstaka gång , medan rapporterade att de gjort det vid två till fem tillfällen. har haft sjuknärvaro vid fler än fem tillfällen. visar också att sjuknärvaro är särskilt vanligt inom tre yrkesområden, nämligen äldreomsorg, förskola/skola samt teknik, fastighet och underhåll. Särskilt anmärkningsvärd är den höga andelen sjuknärvarande inom äldreomsorg, förskola och skola. Den sjuknärvaron riskerar inte bara att göra arbetstagaren mer sjuk utan riskerar också att öka sjukdomsrisken för vårdtagare och klienter inom äldreomsorgen och för barn i förskola och skola, något vi sett fått ödesdigra konsekvenser under coronapandemin. En annan fråga i enkät handlade om vilka motiv de sjuknärvarande hade för att arbeta trots sjukdom. Det vanligaste motivet, som angav, var att de ville undvika karensavdrag. , professor i arbetshälsovetenskap vid , menar att sjuknärvaro leder till ökad risk för sjukskrivning. Enligt ökar risken för att behöva sjuk- eller aktivitetsersättning redan vid en sjuknärvaro på två . För de som var sjuknärvarande fyra gånger eller mer ökade risken ännu mer jämfört med för dem som inte hade någon sjuknärvaro. Sjuknärvaro leder sannolikt även till ökade kostnader för arbetsgivarna. Enligt brukar uppskattningar av kostnader för sjuknärvaro visa att sjuknärvaron är dyrare för arbetsgivare än sjukfrånvaron, även om det är svårt att beräkna eller bedöma. Regeringen bör återkomma med förslag om slopat karensavdrag från . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. förslag om slopat karensavdrag bör ses tillsammans med vår satsning på minskat sjuklöneansvar för mindre företag som beskrivs närmare i motionen Social trygghet för småföretagare (2020/21:302). Sammantaget väntas reformen kosta 2021 och 2022 då den gäller . Dessa kostnader vägs upp av ökade skatteintäkter. Tidigt under coronapandemin stod det klart att vissa grupper löpte betydligt större risk att bli svårt sjuka och även avlida till följd av covid-19. Äldre och personer med vissa sjukdomstillstånd definierades därmed som särskilda riskgrupper. , och flera andra riksdagspartier, lyfte upp behovet av en särskild ersättning och rätt till ledighet för de som tillhörde en riskgrupp och saknade möjlighet att arbeta hemifrån under pandemin. Vi lyfte även att de som lever nära någon som tillhör en riskgrupp borde få rätt till ersättning och att föräldrar till barn som tillhör en riskgrupp bör ha rätt att vara hemma och vårda barnet. Dessa grupper skulle annars stå inför valet att arbeta med risk för liv och hälsa eller att förlora sin inkomst, och möjligen även sitt arbete. Regeringen har agerat långsamt och hävdat att frågan är så komplicerad att det tar att finna en lösning. presenterade regeringen en lösning. Den innebar att mellan har personer som tillhör en av definierad riskgrupp, och som inte har möjlighet att arbeta hemifrån eller måste avstå från arbete för att undvika att smittas av covid-19, rätt att få förebyggande sjukpenning. Ersättningen uppgår till högst per dag. Regeringen har också beslutat om en tillfällig reglering som innebär att smittbärarpenning kan lämnas till vissa anhöriga till personer i riskgrupp. Den begränsas till anhöriga som bor med personer i riskgrupper och på deltid tar hand om dem, som personliga assistenter eller personer med närståendepenning. Regeringen har även gjort det möjligt att få tillfällig föräldrapenning för att barn som varit allvarligt sjuka och som p.g.a. det eller en behandling som barnet har genomgått ska kunna skyddas mot smitta av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Först öppnades för ansökningar. ifrågasätter varför det tagit så att få denna reglering på plats. har många människor drabbats hårt, både ekonomiskt, psykiskt och fysiskt. Regeringen hävdar att den införda regleringen går att jämföra med att utforma en ny socialförsäkringsförmån. delar inte den bedömningen. Den konstruktion som regeringen valt föreslog vi . Regeringens långsamma agerande i denna fråga har mycket stora konsekvenser för den enskilde. För att inte ytterligare försätta de människor som berörs av denna reglering i en situation av ovisshet måste regeringen återkomma med besked om att reglerna kommer att förlängas och gälla så länge pandemin pågår. Regeringen meddelade att bestämmelserna om ersättning för riskgrupper ska vara kvar året ut. välkomnar detta besked. är också kritiskt till den avgränsning som regeringen gjort gällande personer som bor med någon som tillhör en riskgrupp. Vi menar att bestämmelserna är för snäva då de endast omfattar personer som på deltid tar hand om någon i en riskgrupp, som personliga assistenter eller personer med närståendepenning. Även bestämmelserna avseende vård av barn som tillhör en riskgrupp är för snävt definierade då dessa endast omfattar barn som varit allvarligt sjuka. Andra tillstånd som gör att de tillhör en riskgrupp ger ingen rätt till ersättning, vilket försätter människor i den svåra situation som regeringen och velat undvika. En granskning från tidningen visar att underlagen avseende anhöriga togs fram i stor hast och att flera myndigheter var inblandade, vilket verkar ha lett till viss förvirring. menar att regeringen nu bör åtgärda dessa brister. Regeringen bör återkomma med förslag om att utvidga rätten till ersättning för den som lever med någon som tillhör en riskgrupp eller har barn som tillhör en riskgrupp.