mot · H8023530 · 2020-10-06 00:00:00 — 18–24 år har utomeuropeiskt födda personer nästan utgjort hälften av de arbetslösa men är det inte så. Som framgår av tabell 4 ökade antalet arbetslösa mellan och augusti . Bland svenskfödda var ökningen och bland ungdomar men bland utrikes födda ”bara” . Det är en stor grupp som blivit arbetslösa under pandemin som normalt inte löper lika stor risk att bli arbetslösa. Det handlar ofta om tillfälligt anställda inom restaurang, utbildning, personliga och kulturella tjänster och tillverkning/utvinning. Mellan augusti och minskade antalet tidsbegränsat anställda (SCB, ) med hela 106 000 personer. En av orsakerna till det är regeringens utformning av reglerna för permitteringsstöd så att företag var tvungna att säga upp tillfälligt anställda för att kunna ta del av permitteringsstödet för fast anställda. Minskningen motsvarar nästan hela ökningen i antalet arbetslösa i Arbetsförmedlingens statistik. Enligt ligger fortfarande tjänstesektorn och tillverkningssektorn under sin normala omsättning. inom handeln som svarar att de har ett omsättningstapp har ökat något . Det är i dessa sektorer en återhämtning förhoppningsvis kommer att ske. För att stimulera arbetsmarknaden har regeringen valt att föreslå sänkta arbetsgivaravgifter för unga . anser dels att förslaget träder ikraft , dels att det bara träffar en mindre del av de arbetslösa, uppskattningsvis , samt att stödnivån är för liten för att vara en skarp efterfrågestimulans som kan få fler arbetslösa i jobb. Därutöver träffar regeringens förslag framförallt de som redan har jobb i ett läge när insatser borde riktas mot att få tillbaka en grupp människor i jobb. Tillbaka till jobbet! För att stimulera till anställningar föreslår istället ett tillfälligt stöd till alla företag och offentlig sektor som nyanställer personer som var arbetslösa och varit arbetslösa 1–6 månader . Stödet ska uppgå till motsvarande av arbetsgivaravgifterna för den anställde upp till ett lönetak om . Likaså ska arbetsgivare som tar tillbaka permitterad personal inte betala arbetsgivaravgift för dessa lönekostnader under resterande del av 2020. skrev ca 384 000 personer in sig som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Myndighetens prognos över arbetslösheten pekar på att antalet arbetslösa kommer uppgå till omkring 580 000 personer . Situationen på arbetsmarknaden kommer vara tuff, som den svenska ekonomin förväntas börja växa igen från låga nivåer. För företagen handlar det därför om att våga börja anställa igen, efter av stor osäkerhet. Det finns starka skäl för att försöka underlätta återväxten av nya jobb. Dels skapas grogrunden för en positiv tillväxtspiral där anställningar föder ekonomisk aktivitet och fler anställningar, dels ökar risken för långtidsarbetslöshet redan efter 3–4 månader utanför arbetsmarknaden. I det skedet befinner sig många som blivit arbetslösa . Kan företagen tidigarelägga anställningsplanerna är mycket vunnet. Därför behövs en politik som stöttar den breda ekonomin genom att göra det billigare – och därmed enklare – att anställa en till. finns ”växa-stödet” som enmansföretag får när de anställer sina första medarbetare. Stödet innebär att företagaren endast betalar ålderspensionsavgiften (10,) av den totala arbetsgivaravgiften upp till en lön på . Men enmansföretagare är ofta ensamma av naturliga skäl – som att merparten är egna konsulter – vilket gör att antalet nyanställningar inte kan väntas vara så betydande. har av enmansföretagarna använt sig av stödet. Regeringen föreslår en mindre utvidgning av detta stöd, men det kan inte förväntas förändra bilden i särskilt stor utsträckning. Därför behövs ett betydligt bredare och större stöd i den innevarande krisen så att fler anställningar kan tidigareläggas eller uppstå. Den som anställer någon som var arbetslös och som varit arbetslös 1 erhåller stöd. Stödperioden är till och stödet gäller alla anställningar . Så snart lagstiftning är på plats kommer subventionen betalas ut retroaktivt. Stödet ska uppgå till hela arbetsgivaravgiften på . Lönetaket ska vara för att fler – och mer seniora – anställningar ska omfattas än som omfattas av regeringens växa-stöd. Kostnaden beräknas till om förslaget leder till 86 000 fler anställda. Stödet kan högst betalas ut för fem nyanställda medarbetare eller motsvarande av nuvarande antal medarbetare. För att erhålla stöd måste personalstyrkan netto öka med minst samma antal som de medarbetare som man erhåller stöd för. Stimulans att avbryta korttidspermittering och återföra personal i arbete Arbetsgivare som helt avbryter pågående korttidspermittering och återinsätter anställda i tidigare arbete ska inte betala arbetsgivaravgifter under resterande del av 2020. För en anställd med i månadslön handlar det om ett stöd som uppgår till . bedömer att det medför en lägre kostnad än den genomsnittliga kostnaden staten har för permitterade. har kommissionen infört ett tillfälligt ramverk som innebär tydliga lättnader i statsstödsregelverket mot bakgrund av de kraftiga ekonomiska påfrestningar unionen har drabbats av till följd av covid-19-utbrottet. bedömer därför att detta är förenligt med statsstödsreglerna . Sänkta skatter för människor som får jobb Den tudelade arbetsmarknaden där flera grupper av olika skäl har större problem att nå arbetsmarknaden gör att särskilt vill uppmuntra dem att söka jobb. Därför föreslås dubbelt jobbskatteavdrag för personer som är upp till och har subventionerad anställning, långtidsarbetslösa, nyanlända och för personer som tar sin akademiska examen innan de fyller . Dessa skattesänkningar beskrivs närmare i avsnitt 6.1 Skattelättnader för fler i arbete. För många som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden är den ekonomiska vinsten av att ta ett arbete alltför låg. När skatten och jobbresorna har betalats och de inkomstrelaterade bidragen eller ersättningarna har minskats är det inte säkert att man har mer pengar kvar i plånboken jämfört med tidigare. Detta gäller inte minst om det är en deltidstjänst som man först blir erbjuden. I samband med att arbetslösheten har ökat under pandemin så finns också risken att personer som står längre ifrån arbetsmarknaden hamnar längre bak i ”jobbkön”, med risk för mycket långa arbetslöshetsperioder och också risk att personer helt lämnar arbetskraften. Det är därför viktigt att fortsätta med både utbildningsinsatser, matchning och subventionerade anställningar, men också att öka lönsamheten i och drivkrafterna till att arbeta för att hålla uppe sökaktivitet och framväxten av nya jobb. Personer som varit borta länge från arbetsmarknaden kan få nystartsjobb där arbetsgivaren får borttagen arbetsgivaravgift. På motsvarande sätt vill vi att personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning också ska kunna få dubbelt jobbskatteavdrag baserat på hur länge man varit frånvarande från arbetsmarknaden: Tiden med skattenedsättning ökar med längden på frånvaron från arbetsmarknaden, precis som nystartsjobben fungerar när det gäller arbetsgivaravgifter. För varje månads arbetslöshet så får den enskilde med dubbelt jobbskatteavdrag. Har man varit arbetslös får man med dubbelt jobbskatteavdrag, och har man varit arbetslös så får man med förhöjt jobbskatteavdrag. Tillsammans med nystartsjobbens nedsatta arbetsgivaravgift för den som varit frånvarande från arbetsmarknaden underlättar vi för personer att ta steget från ett långvarigt utanförskap till arbete. Det dubbla jobbskatteavdraget bör också ges till alla unga upp till som omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och för nyanlända i . Det innebär att de grupper som kan komma ifråga för etableringsjobb eller nystartsjobb skulle få en kraftig skattelättnad som gör det lönsamt att ta ett arbete också till något lägre lön. Den stora tudelningen på arbetsmarknaden, där en majoritet av de arbetssökande i utsatt ställning utgörs av utomeuropeiskt födda med högst förgymnasial utbildning, pekar på behovet av insatser för att dessa människor inte ska fastna i utanförskap. Att ha en arbetsgemenskap är viktigt för integration och egenförsörjning. Med reformer ökar möjligheterna för fler arbetstillfällen för arbetskraft med något lägre kvalifikationer att växa fram. Det dubbla jobbskatteavdraget för unga, nyanlända och de som kommer tillbaka från arbetslöshet eller sjukskrivning ges fullt ut upp till arbetsinkomster på och trappas sedan successivt av för månadsinkomster . För inkomster ges ordinarie jobbskatteavdrag. Vi vet av erfarenhet att skattelättnader för den enskilde i kombination med nedsatt arbetsgivaravgift kan vara effektivt – som i fallet med dubbelt jobbskatteavdrag för de över 65 i kombination med lägre arbetsgivaravgifter. föreslår därför att det förhöjda jobbskatteavdraget höjs vilket innebär att en arbetande 69-åring tjänar mer efter skatt vid en genomsnittlig inkomst. Snabbare genomströmning och tidigare etablering genom examensbonus Att få in en fot på arbetsmarknaden är helt avgörande för möjligheten att bygga upp ett fungerande liv som vuxen. Utan arbete är det svårt att ordna med ett eget boende, att bygga upp en stabil privatekonomi och att bilda familj. Känslan av delaktighet och gemenskap samt det ansvar som ett arbete för med sig är också mycket viktig för ungas personliga utveckling. Att som ung etablera sig på arbetsmarknaden tar dock allt . Etableringsåldern har ökat från 21 till 1990. Det beror till viss del på att fler väljer att läsa vidare på universitet och högskola, vilket också ofta krävs av fler på en alltmer avancerad arbetsmarknad. Men jämfört med i övrigt tar svenska studenter ut examen sent. Om man skulle kunna tidigarelägga den genomsnittliga examensåldern med ett eller skulle stora vinster göras för den enskilde, som skulle få högre livsinkomst och pension – men också för samhället i stort som skulle få större avkastning på utbildningen. För att de som studerar ska stimuleras att ta sin examen och snabbt komma i arbete är förslag därför att en examensbonus inrättas i form av ett fördubblat jobbskatteavdrag för de som tar en akademisk examen före sin 25-årsdag. Den extra skattelättnaden gäller då efter examen. Det är svårt att överblicka den djungel av arbetsmarknadsstöd som företagare och arbetslösa har att lära sig och förhålla sig till. Det finns nystartsjobb, jobb- och utvecklingsgaranti, trygghetsanställningar, offentligt skyddat arbete, introduktionsjobb, extratjänster och även etableringsjobb. Olika stöd och anställningsformer med olika villkor, utformning och tidsgränser har lagts till de gamla stöden och skapat en för arbetsgivarna, de arbetslösa och i viss mån även för arbetsförmedlarna svårgenomtränglig struktur. En driftig företagare som lever för sin affärsidé har inte möjlighet att sätta sig in i alla stödformer och har inte tid att ta reda på hur han eller hon ska bete sig för att företaget ska kunna ta del av ett stöd enligt en viss stödform eller vilka krav den anställde i så fall måste uppfylla. Däremot förekommer att företag specialiserar sig på att använda stöden och maximera sin lönsamhet med hjälp av statliga arbetsmarknadsåtgärder. Det snedvrider konkurrensen och tränger undan osubventionerade jobb. Syftet med stöden är gott. Men resultaten är i många fall undermåliga. En konsekvens har blivit att Arbetsförmedlingen administrerar arbetslöshet snarare än att förmedla jobb. Tillsammans med tog vi ett steg i att effektivisera och smalna av arbetsmarknadsåtgärderna i den gemensamma budgetreservation som röstades igenom i 2019. Vi lade ner de moderna beredskapsjobben som regeringen sjösatt och riktade om de generellt kostsamma extratjänsterna till att bara gälla långtidsarbetslösa, en grupp som behöver ett särskilt stöd och som är svår att nå med andra åtgärder. Vi effektiviserade också förberedande utbildningar och arbetsmarknadsutbildningen samt lade ner utbildningskontrakten. gör nu fler åtgärder för att effektivisera och förbättra arbetsmarknadsåtgärderna. Fler och bättre nystartsjobb anser att nystartsjobben är en viktig åtgärd för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Enligt regeringens egen jämförelse mellan olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder är nystartsjobben den åtgärd som leder till flest reguljära jobb, med en övergång till arbete för av deltagarna. Samma siffra för regeringens egna reform extratjänster är . För arbetsgivaren ger nystartsjobbet en väsentligt lägre kostnad för att anställa, och för staten är styckkostnaden hälften så stor som för regeringens extratjänster. Den förra rödgröna regeringen försämrade villkoren i nystartsjobben, genom att både sänka lönetaket och göra det mindre förmånligt för arbetsgivaren. föreslår i sin budgetmotion att lönetaket i nystartsjobben höjs från dagens till . Detta kostar och gör att nystartsjobben kan användas något bredare. Givet de goda resultaten av nystartsjobb anser vi också att åtgärden bör användas i högre utsträckning. Därför gör omläggningar av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som Arbetsförmedlingen har att välja mellan och tillför därför medel för fler nystartsjobb. Regeringen gör istället besparingar på anslaget och tillför mer till extratjänsterna. Vi lägger i tillskott. Båda satsningarna regleras under anslag 1:13. Tillfälligt handledarstöd för fler i arbete Krisen har också fått tydliga effekter på de utsatta grupper på arbetsmarknaden som behöver mest stöd. Långtidsarbetslösheten har ökat kraftigt och enligt Arbetsförmedlingens prognoser kommer personer i utsatt ställning på arbetsmarknaden att uppgå till nära 300 000 personer . Samma personer har stor risk att fastna i försörjningsstöd och utanförskap. vittnar Arbetsförmedlingen om att företagen nu blivit obenägna att anställa och anordna plats för subventionerade anställningar och andra arbetsmarknadsåtgärder, så som de viktiga nystartsjobben. Dessa hade minskat till antalet. Nystartsjobb är subventionerade anställningar för nyanlända och de som varit arbetslösa . Subventionen består av ett utbetalt belopp som uppgår till lägst en arbetsgivaravgift. Stödet kan som mest ge 2,5 gånger arbetsgivaravgiften. Problemet med denna arbetsmarknadsåtgärd och andra liknande är att de ofta kräver formella eller informella handledare som kan bistå den anställde. Och till följd av de ekonomiska problem företagen har tillsammans med omställningsbehov i pandemins spår, fokuseras verksamheten på de mest kritiska funktionerna. Då finns det sällan tid eller pengar att avvara resurser till att ta in personer som behöver lära sig jobbet. ges inget handledarstöd till företag som anställer via nystartsjobb, vilket finns för exempelvis extratjänster. är det mycket viktigt att få igång dessa subventionerade anställningar. Samma sak gäller för arbetspraktik. Arbetspraktiken innebär att den arbetssökande provar på att arbeta på en arbetsplats för att få yrkesorientering, yrkespraktik eller arbetslivserfarenhet eller för att behålla och stärka sin yrkeskompetens. Åtgärden har lyfts fram av både Arbetsförmedlingen och som viktig för att få tillbaka människor i arbete. Men arbetspraktik kräver handledare och företagen får ingen ersättning för detta. För att tillfälligt underlätta denna typ av arbetsmarknadsåtgärder anser att det bör införas ett tillfälligt handledarstöd , och med retroaktivitet från , som ger de företag som anställer en person med nystartsjobb eller anordnar arbetspraktik per dag. Det gör det billigare för företag att avvara resurser för handledning och ökar den sammantagna subventionsgraden tillfälligt. För detta sätter av 2021, vilket bedöms ge 1 000 nya platser. Vi vill också skärpa Arbetsförmedlingens uppsökande uppdrag i förhållande till företag och andra arbetsgivare. Arbetsförmedlingen bör öka sina ansträngningar att aktivt peka på möjligheterna och praktiskt underlätta ansökan och matchning gällande subventionerade anställningar. Det är särskilt viktigt i krisen och kan motverka minskningen av arbetsplatsförlagda insatser. För att förbättra integrationen och ungas möjligheter och se till att fler kan gå från bidrag till arbete har tillsammans med de tidigare allianspartierna en förenklad anställningsform – inträdesjobb – som skulle införas för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. Lönen skulle uppgå till av den rådande kollektivavtalade ingångslönen i branschen, upp till ett tak om i bruttolön . av arbetstiden anses gå till att lära sig arbetet på jobbet eller utbildning. Parterna på svensk arbetsmarknad kom överens om sin arbetsmarknadsreform: etableringsjobb. Regeringen och dess samarbetspartier valde att stödja parternas förslag och den nya lagen och lagändringar som möjliggör för etableringsjobben började gälla . Etableringsjobben innebär en lägre lönekostnad för företagen genom borttagen arbetsgivaravgift och en lägre lönesumma som staten sedan täcker upp för den anställde. Målgruppen för denna åtgärd är nyanlända och långtidsarbetslösa. hade i regeringsställning föredragit inträdesjobben men anser att etableringsjobben bör välkomnas som ett av partnerna framtaget förslag, om det är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som kan få effekt. Men vi kommer noggrant följa resultaten av anställningsformen. Etableringsjobben innebär en helt ny modell för att stimulera anställningar, där individen får en kombination av lön från arbetsgivaren och ersättning från staten. Det skiljer sig från befintliga subventionerade anställningar på så sätt att staten betalar subventionen direkt till individen. Det är fundamentalt att ett system som är utformat på det viset inte leder till fusk och missbruk. Därför bör etableringsjobben kontinuerligt granskas för att säkerställa att det är en effektiv åtgärd och för att det inte sker missbruk av systemet. Den förra regeringen slog samman instegsjobb, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd och traineejobben och istället skapades insatsen introduktionsjobb. anser att introduktionsjobben bör avvecklas. ledde introduktionsjobben till ett reguljärt arbete för av deltagarna, enligt regeringens budgetproposition. Personer som omfattas av dessa åtgärder bör ha goda chanser att få nystartsjobb eller kommande etableringsjobb eller bli en del av reguljär arbetsmarknad till följd av övriga ekonomiska politik. En andel av personerna kan alltså antas få reguljära jobb eftersom undanträngningseffekten enligt studier är hög i flera program. tillför även medel till arbetsintegrerande sociala företag. räknar därutöver med att vissa deltagare i anställningsstöd kommer att hamna i någon form av ersättningssystem för , vilket finansieras i vår budget. Förändringen av introduktionsjobb innebär en besparing på , anslag 1:2. Följdändringar sker genom ökat antal nystartsjobb under anslag 1:12, ökat aktivitetsstöd under anslag 1:2 och arbetsintegrerande sociala företag under nytt anslag. Extratjänsterna kom till efter valet och är den rödgröna regeringens åtgärd för att få nyanlända och långtidsarbetslösa i arbete. Extratjänsterna är subventionerade till , ger handledarstöd på och har gett en bonus till de kommuner som uppfyllt en viss kvot av anställda. Regeringen utvidgade senare regelverket för extratjänster så att kulturell verksamhet, ideella idrottsföreningar samt trossamfund och ideella föreningar för arbete med social hjälpverksamhet eller omsorg om barn och ungdomar nu också omfattas. När regeringen sjösatte reformen gjordes också försämringar av nystartsjobben vilket har inneburit att nystartsjobben minskat kraftigt som extratjänsterna ökat lika kraftigt. Det har således funnits en stor undanträngning av nystartsjobb, som delvis är en direkt politisk prioritering. Extratjänsterna är dock dubbelt så dyra i snitt. Erfarenheter från tidigare program visar att tillfälliga platser på det sätt som extratjänsterna är uppbyggda har särskilt stora undanträngningseffekter, eftersom det finns en möjlighet att temporärt ersätta vikarier med personal från dessa program. Det finns tecken på att detta också är fallet gällande extratjänsterna: av de med extratjänst har gymnasial eller eftergymnasial utbildning. Fler än var fjärde extratjänst har gått till någon med eftergymnasial utbildning, enligt siffror från Arbetsförmedlingen. Genom att fokusera extratjänsterna kan dock en del problem med anställningsformen hanteras. I KD/M-budgeten gjordes en neddragning av anslaget till extratjänsterna. Vi menar att extratjänsterna ska fokuseras på enbart långtidsarbetslösa, eftersom dessa har det särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden, som de sociala kostnaderna ökar kraftigt med i arbetslöshet. Denna arbetslöshet har också ökat mycket kraftigt under coronapandemin. Det finns därför särskilda skäl för denna typ av kraftigt subventionerad anställningsform. anser dock att anslaget till extratjänster bör hållas på en lägre nivå, eftersom vi för en politik för fler i nystartsjobb och reguljärt arbete. Därför avvisar vi de tillskott som regeringen föreslår i budgetpropositionen . Det innebär en besparing på anslag 1:3 på , tillsammans med nej till utbyggnad av introduktionsjobb. Som en följdeffekt av detta antas fler hamna i andra åtgärder, vilket gör att vi återför den neddragning regeringen gör på anslag 1:2, 2021. Nyanlända bereds plats i etableringsprogrammet när de fått tillfälligt eller permanent uppehållstillstånd. Programmet är på max och omfattar utbildning i svenska (sfi), samhällsorientering samt förberedande insatser. Programmet är frivilligt, men en stor andel av de nyanlända är inskrivna på programmet, delvis för att ett deltagande berättigar till etableringsersättning. Den som bedöms behöva utbildning kan anvisas till detta genom den så kallade utbildningsplikten i programmet och den som inte deltar kan då få sin etableringsersättning indragen. Men efter programmets är det bara drygt en tredjedel av de nyanlända som går vidare till reguljärt eller subventionerat arbete eller reguljär utbildning. De flesta har således inte kommit tillräckligt långt i sin integrering för att få ett arbete eller ha språkkunskaper nog för att gå en reguljär utbildning. Detta gäller särskilt utrikes födda kvinnor. Efter kan den nyanlända gå vidare i Arbetsförmedlingens jobb- och utvecklingsgaranti som är längst . Den som ändå inte har egen försörjning eller är berättigad till andra ekonomiska stöd efter tiden i jobb- och utvecklingsgarantin hamnar i försörjningsstöd hos kommunen. Givet att en liten andel av de som går etableringsprogrammet går vidare i arbete eller utbildning så framstår det som att programmet inte uppfyller behoven. är i ett nytt land och jämfört med våra grannländer finns ingen flexibilitet i programlängden. och har infört en mer flexibel längd på sina program. I kan programmet pågå två till beroende på behov och i ett till . Arbetsförmedlingen har särskilt pekat ut det korta etableringsprogrammet som ett problem för kvinnor, eftersom dessa generellt har lägre utbildningsnivå och står längre ifrån arbetsmarknaden. Med ett flexibelt etableringsprogram skulle de nyanlända som fortfarande bedöms behöva insatser kunna få förlängt program och med det också tvingas fortsätta sin utbildning för att bli anställningsbara i till. Med ett förlängt program kan också utbildningen fortsätta inom samma struktur, något som kan ge en bättre kontroll över den nyanländas fortsatta process. Betydelsen av att delta och tillgodogöra sig kunskapen inom etableringsprogrammet ökar också till följd av den här motionens förslag om att ett språk- och samhällsorienterande test bör införas för permanent uppehållstillstånd. Därmed ökar fokus på kunskapsinlärningen i programmet, vilket i sig – – kan korta etableringsprocessen. För kommunerna innebär detta också en avlastning, eftersom statens ansvar förlängs för den grupp som inte är matchningsbar. Dessutom underlättar ett statligt ansvar då personerna kan matchas mot utbildningar och arbete i hela landet, och inte bara i den nuvarande kommunen. En stor andel av de nyanlända skriver in sig i etableringsprogrammet, även om siffrorna varierar mycket.