ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021626 · 2020-10-02 00:00:00 — Förbud mot införsel av kärnvapen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av ett tillägg i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet som förbjuder införsel av kärnvapen i landet, likt den finska lagstiftningen, och tillkännager detta för regeringen. Kärnvapen är det enskilt största hotet mot mänskligheten. Kärnvapenfrågan står nu återigen i centrum för internationell debatt. Tack vare stora ansträngningar har omfattande kärnvapenarsenal rustats ned från rekordnivåerna på upp emot 70 000 kärnvapen till dagens cirka 15 000. Men dagens kärnvapen har mångdubbelt starkare sprängkraft än de atombomber som 1945 fälldes över och . Dagens kärnvapen skulle kunna ödelägga städer med miljoner invånare. En kärnvapenexplosion skulle ha fruktansvärda humanitära konsekvenser. Det skulle också starta en kedjereaktion som kan resultera i ett kärnvapenkrig med oöverskådliga humanitära konsekvenser. Kärnvapen är och förblir därför ett ständigt hot mot hela mänskligheten. Parallellt med att fortsätter arbetet för internationell nedrustning och ett förbud av kärnvapen är det av största vikt att vi bidrar till avspänning i vår del av världen och att vårt territorium fredas från kärnvapen. Frågan om kärnvapen i aktualiseras med jämna mellanrum, inte minst vid amerikanska flottbesök och i samband med ryska flygningar över . alla partier är överens om att kärnvapen inte ska få föras in i vårt land. Kärnvapen har ingen plats här! har i sin kärnenergilag en tydlig formulering som förbjuder införsel av kärnvapen till landet: Det är förbjudet att till införa kärnladdningar samt att här framställa, inneha och spränga sådana. (4 §). Med hjälp av denna lag har tydliggjort vad som gäller i landet. Detta har bidragit till avspänning i regionen, något som också har gagnats av. bör liksom ha en sådan lagstiftning för att klargöra vår syn på kärnvapen inom vårt lands gränser och på så vis sända tydliga signaler vad gäller detta både till våra medborgare och till omvärlden. En sådan lag har en naturlig plats i svensk lagstiftning. Därför bör behovet av ett tillägg i lag (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, som förbjuder införsel av kärnvapen i landet, beaktas.
mot · H8021628 · 2020-10-02 00:00:00 — Inrätta en nationell strategi mot ojämlikhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att inrätta en nationell handlingsplan för att utjämna inkomstskillnaderna i och tillkännager detta för regeringen. Vi vet att det får negativa konsekvenser för alla som lever i samhällen där klassklyftorna är stora. Ojämlika samhällen är sjuka samhällen. Samhällen där tilliten till systemen och politiken är låg och där brottsligheten är hög. Vad behöver är ett samhälle där alla hjälps åt efter förmåga och där ingen lämnas efter. Ett barns framtid, utbildning, inkomst och hälsa ska inte avgöras utifrån var hen växer upp eller vilka föräldrar hen har. Jämlika samhällen är friskare samhällen där människor upplever mer trygghet, delaktighet och frihet, där både tillväxt och innovation kan öka. Det är dags att inrättar en nationell handlingsplan för att utjämna inkomstskillnaderna. En långsiktig strategisk plan som inte arbetar med enskilda isolerade satsningar utan som har ett brett perspektiv som innefattar en människas hela liv och alla delar av samhället.
mot · H8021629 · 2020-10-02 00:00:00 — Se över reglerna för alkoholreklam ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för marknadsföring av alkohol i syfte att skydda unga och tillkännager detta för regeringen. () klassar förbud mot alkoholreklam, tillsammans med begränsningar i tillgänglighet och prishöjningar på alkohol, som de tre åtgärder som har bäst förebyggande effekt när det kommer till att minska skador från alkoholkonsumtion. Alkoholreklam medför en ökad konsumtion, med ökade skador och försämrad folkhälsa som följd. Mängden alkoholreklam i sponsrade inlägg på sociala medier har ökat enormt och där finns det inte någon kontroll av ålder för mottagaren, trots att man enligt alkohollagens 7:e kapitel inte får rikta alkoholreklam till personer . Enligt en undersökning gjord av 2019 bland landets unga, använder av alla barn mellan 9 och av alla sociala medier. Snapchat, Instagram, Facebook och Youtube ligger högst i preferens i dessa åldersgrupper. I alla dessa medier florerar alkoholreklam, utan någon som helst hänsyn till användarnas ålder. På sociala medier, till exempel Instagram, Snapchat och Youtube, har det blivit allt vanligare med influencers som poserar med en alkoholhaltig produkt sponsrat av alkoholindustrin. Här finns inga ålderskontroller på följarna och det bryter dessutom mot alkohollagen då marknadsföring av alkohol inte får kopplas ihop med en person eller en viss livsstil. Enligt Statens medieråds studie följer av de som använder sociala medier minst en videobloggare eller kanal. Siffran för de är . har andelen unga som konsumerar alkohol minskat. Det är en jättebra utveckling, men mer måste göras. Vi måste fortsätta att arbeta förebyggande för att inte denna trend ska brytas. Då särskilt unga påverkas av marknadsföring i digitala medier är ett förbud mot alkoholreklam ett viktigt verktyg. Över hälften av de unga som uppgett i CAN:s monitormätning att de druckit alkohol har råkat ut för alkoholrelaterade problem i samband med konsumtionen. För flickor handlar det framförallt om att man har haft sönder eller förlorat tillhörigheter, haft sex som man ångrat dagen efter eller fått problem med relationer. Pojkarna har främst uppgett att man kört bil eller moped berusad, bråkat med polisen eller hamnat i slagsmål. Hos unga är alkohol den största riskfaktorn för dödsfall och skador. Det handlar om trafikolyckor, drunkningar, självmord, våld och alkoholförgiftning. Alkoholkonsumtion hos unga påverkar även skolresultat och medför ett produktionsbortfall. Dessutom ökar risken för risk- och missbruk i vuxen ålder vid en tidig alkoholdebut.
mot · H8021630 · 2020-10-02 00:00:00 — Ett stöd ska inte försämra ett annat ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbete med att säkerställa att ett ekonomiskt stöd inte sänker ett annat för personer som har en låg inkomst, och detta tillkännager för regeringen. För de personer som uppbär olika sorters stöd för att underlätta den ekonomiska situationen i delar av livet kan det ibland bli ett flertal varierande stöd. Trots det kan de ekonomiska förutsättningarna vara svaga, eftersom stöden inte alltid är tillräckliga för en god levnadsnivå. Det kan då hända att en sorts stöd eller försäkring höjs eller en liten extra inkomst tillkommer, men då får det direkt effekt på totalen och istället sänks en annan typ av stöd. Om situationen i grunden inte kan ändras så breder en ekonomisk hopplöshet ut sig, när ett stöd som kunde ha stärkt den faktiskt inte kommer att göra någon skillnad på nivån. Det kompliceras förstås extra då stöden kan utbetalas från olika delar av samhället och samkörningen av dessa inte fungerar. Det är viktigt att när en sorts stöd höjs, så ska det inte inskränka ett annat. Stöden finns för att stärka jämlikheten i samhället, men om det inte fungerar så förloras den aspekten. Särskilt viktigt är detta därför för människor med lägre inkomst. När formerna för olika stöd utarbetas måste dessa hänsyn tas.
mot · H8021631 · 2020-10-02 00:00:00 — Barns frihet från ekonomisk fattigdom ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett arbete med en översyn av barns ekonomiska villkor med syfte att ge alla barn en uppväxt fri från ekonomisk fattigdom och tillkännager detta för regeringen. I finns en stor samsyn kring att alla barn ska ha det bra. I det får antas att de allra flesta också tycker att barn ska leva på ett sådant sätt att familjen och uppväxtförhållandenas ekonomiska villkor inte ska begränsa dem från att leva ett gott liv. Vi har i inte någon antagen definition av ekonomisk fattigdom i hushåll, och det är därför komplext att belysa ekonomisk fattigdom eftersom man kan se det på olika sätt. Vi ser att över åren får stora grupper det bättre ekonomiskt ställt. Det gör frågan extra svår. Så här skriver i sin rapport , inte för alla : ”ökade medianen i disponibel inkomst per person från till (räknat penningvärde). Om medianen ökar i snabbare takt än inkomsterna på lägre nivå, ökar den relativa fattigdomen. Detta betyder då att det inte nödvändigtvis är någon som fått det sämre, men vissa har fått det bättre än andra.” Att fler får bättre ekonomiska förutsättningar är väldigt bra, men problemet är när inte alla omfattas och stora klyftor uppstår och kanske vidgas. Enligt Rädda Barnens senaste årsrapport om barnfattigdom i lever 186 000 barn i ekonomisk utsatthet. Med detta menas att barnen växer upp i familjer som har en låg inkomststandard och som får försörjningsstöd. Forskare på , och , har undersökt inkomstfördelningens utveckling i , och de pekar på föräldrarnas utbildningsbakgrund som en viktig faktor. Hälften av alla barn som har föräldrar födda utomlands och med som mest grundskoleutbildning riskerar att växa upp i barnfattigdom. har många bra saker, till exempel barnbidrag och underhållsstöd. Det har till syfte att utjämna skillnader mellan familjer med och utan barn respektive familjer med en eller flera försörjare. Nivåerna på dessa stöd är alltid viktiga att se över för att de ska vara relevanta. Vi behöver också se över att skolan verkligen är helt avgiftsfri för eleverna. finns förväntningar i skolor att en del ska finansieras hemifrån, så som fruktstunder eller vissa aktiviteter. Ett helhetsgrepp behöver tas, med en totalöversyn med bakgrund i den forskning som finns om barns ekonomiska uppväxtförhållanden och därifrån en utformning av en ännu bättre väg framåt för alla barns goda uppväxtförhållanden.
mot · H8021633 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bidragen till fristående skolor så att dessa speglar skolornas ansvar och tillkännager detta för regeringen. När friskolor infördes i svensk skola fick de av kommunens genomsnittskostnad per elev som skolpeng. Debatten har efter detta varit omfattande angående frågan om vad som är en rimlig nivå. får fristående skolor av den kommunala genomsnittskostnaden per elev. Det var när denna ersättningsmodell trädde i kraft som koncernskolornas antal snabbt ökade. En kommun har ett ansvar för långsiktighet men det har inte en fristående skola. En fristående skola kan neka elever och undvika att etablera sig i områden där det inte är lönsamt. Ytterligare en skillnad i ansvar är att fristående huvudmän kan kräva kommuner på pengar om den kommunala huvudmannen går med underskott. Omvänt gäller dock inte om den kommunala huvudmannen går med överskott, eftersom återbetalning då inte kan krävas av fristående huvudman. Den stora skillnaden i ansvar mellan fristående skolor och kommunala skolor borde medföra olika summor gällande ersättning. Eftersom kommunerna har ett mer omfattande ansvar gällande skolan så skulle en justering av bidragen leda till att samtliga skolor i högre grad konkurrerade på lika villkor. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bidragen till fristående skolor så att dessa speglar skolornas ansvar och tillkännager detta för regeringen.
mot · H8021634 · 2020-10-02 00:00:00 — Nationellt mål för elflyg ställer sig bakom det som anförs i motionen om utveckling av elflyg och tillkännager detta för regeringen. Flyget är viktigt för . Det binder ihop vårt avlånga land som är näst glesast i EU och är för många det mest effektiva kollektiva resandet. Speciellt på de orter i som har dåligt med andra alternativ. Men flyget, precis som alla andra transportslag, behöver ställa om. Det är nu mitt i coronakrisen som vi behöver ta tillfället i akt och arbeta för en grön omstart och vi ser att har goda förutsättningar att vara ledande inom EU i att elektrifiera inrikes flyg. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har gett Trafikanalys ett uppdrag som handlar om att ta fram kunskapsunderlag som bland annat beskriver kapaciteten hos de eldrivna flygplan som utvecklas samt översiktligt analysera vilka åtgärder som skulle kunna vara lämpliga att genomföra för att främja utveckling och en övergång till en större användning av elflygplan. Trafikanalys ska även beskriva vilka typer av helt eller delvis eldrivna flygplan som finns eller utvecklas , beskriva tänkbara framtidsscenarier och kartlägga vilka styrmedel som andra länder har infört för att stimulera utveckling på området. Det sker en positiv utveckling i hela landet och flera satsningar på svenskt elflyg i där till exempel har beviljat i en första satsning på laddstolpar för elflygplan. Det svenska företaget planerar för att ha ett certifierat flygplan som drivs med el och kan flyga 19 personer en sträcka . , och Tröndelag i har med blivit testområde för elflyg och drönare och satsat ca . Den europeiska flygsäkerhetsmyndigheten har typcertifierat ett elflygplan, vilket beskrivs som det första steget mot kommersiellt användande av planet. Enligt myndigheten är det den första certifieringen i hela världen för ett helt elektriskt flygplan. Med nya elflyg kan vi rita om den svenska flygkartan och öka tillgängligheten i hela . Vi kanske får se direktflyg mellan orter där man nu måste byta plan på . Det kan vara till eller varför inte till ? Eller mellan svenska orter och orter i våra grannländer. har som mål att allt inrikesflyg ska vara elektrifierat . Det är något även borde se över.
mot · H8021635 · 2020-10-02 00:00:00 — Ökat bostadsbyggande på landsbygder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbättra förutsättningarna för om- och nybyggnation på landsbygder och tillkännager detta för regeringen. är ett stort och vackert land med många fantastiska platser att leva och bo på. Vi kan se ett ökat intresse av att lämna storstäder för att istället bosätta sig i mindre tätbefolkade delar av vårt land. Ökat bostadsbyggande har varit en prioriterad fråga för oss socialdemokrater sedan valet . Mycket har också hänt tack vare den socialdemokratiskt ledda regeringen. Men det behövs fler bostäder i landsbygder och bostadsbeståndet i landets kommuner behöver även moderniseras som ett led i vårt fortsatta samhällsbygge. I grunden finns det god potential att bygga bostäder eller omvandla befintliga bostäder i attraktiva lägen i landsbygder. Men förutsättningarna kan förbättras. Efterfrågan på bostäder finns över hela landet, inte minst bland unga, som är en grupp som ofta har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. I många delar av landet saknas det dock aktörer som är villiga att finansiera och bygga dessa bostäder. En utmaning för boende och byggande i landsbygderna handlar om finansiering. Marknadens funktionssätt leder till ett svagt intresse från marknaden för både nyproduktion och renoveringar på gles- och landsbygder. Bostadsförsörjningen har en avgörande betydelse för landsbygdernas utveckling och dess möjlighet att ta emot nya invånare. Bland annat kommunutredningen (Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget) lyfter att tillgången till bostäder är direkt avgörande för kommunernas möjligheter att attrahera personal till sina verksamheter och i förlängningen utföra sitt uppdrag. Ett problem med byggandet på landsbygden är att värdet på den nybyggda fastigheten oftast inte är vad marknadsvärdet skulle behöva vara. Det medför att ägarna antingen får gå in med stort eget kapital eller med ett lån som är mycket riskfyllt med dåliga förutsättningar. Unga människor drabbas härmed mest eftersom de inte hunnit bygga upp något eget kapital. lyfte detta problem och föreslog att regeringen skulle utreda införandet av särskilda landsbygdslån för byggande av egna hem, hyresrätter, ägarlägenheter, kooperativa hyresrätter och bostadsrätter. Även kommunutredningen gjorde bedömningen att regeringen bör vidta åtgärder för att underlätta finansieringen av bostadsbyggande i kommuner med låga marknadsvärden. kreditgaranti är en potentiell väg framåt. Genom kreditgarantin kan staten skydda långivaren vid bland annat riskabla byggprojekt. I den uppdaterade förordningen (SFS 2020:255) ingår möjligheten till ett schablonbelopp på /m2 som kan användas bland annat för nybyggnation på orter med lågt marknadsvärde. ansåg dock att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder. Vi vet att många människor vill fortsätta att bo på eller flytta till landsbygden för lugnet, tryggheten, närheten till natur med mycket mera. För att byggande av egen bostad eller flerfamiljshus på landsbygden ska öka vill vi att möjligheten att förbättra förutsättningarna för om- och nybyggnation i landsbygder ses över.
mot · H8021636 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensförsörjning i landsbygdskommuner och tillkännager detta för regeringen. kommuner står inför mycket stora utmaningar vad gäller att attrahera den kompetens som krävs både för att utföra sitt kommunala uppdrag och för att skapa tillväxtmöjligheter för de privata företag som verkar i kommunerna. Detta gäller för samtliga kommuner men särskilt för våra landsbygdskommuner. För att möta denna utmaning behöver dessa kommuner en utökad inflyttning av kvalificerad arbetskraft, en ökad återflyttning av de egna invånare som tvingats eller valt att flytta till en större stad för att utbilda sig och inte minst ökad tillgång till högre utbildning från hemkommunen. Kompetensförsörjningen på landsbygden har särskilt uppmärksammats i både den parlamentariska landsbygdskommittén och senare i betänkande ”Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget”. För att öka attraktiviteten föreslår bland annat en avskrivning av studieskulder samt att regeringen i övrigt tar initiativ som syftar till att öka kommunernas förmåga att rekrytera personal. Även föreslår att bör anamma den norska modellen med nedskrivning av studielån i vissa geografiska områden. föreslog 23 kommuner med särskilt stora utmaningar gör bedömningen att 60 kommuner skulle vara en lämplig avgränsning för en sådan insats. Ett nedskrivet studielån skulle bidra till att unga som avslutat sina utbildningar i större utsträckning bor kvar och arbetar på mindre orter i landsbygderna. Det skulle också innebära att fler personer som inte själva kommer från landsbygden skulle välja att flytta dit. Den norska modellen bedöms ha haft denna effekt. Det finns ett stort behov av kompetensförsörjning i landsbygdskommuner om vi ska kunna ta tillvara hela landets möjligheter att bidra till det starka svenska samhällsbygget.
mot · H8021637 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om Norra stambanans betydelse för tillväxt i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Vi är beroende av effektiva och goda kommunikationer för att trivas, för att kunna arbeta och studera, för att leverera varor och få dem levererade till oss och för att kunna både göra och få besök. Goda kommunikationer är alltså en förutsättning för våra val av bostadsort och de avgör vilken möjlighet till tillväxt som finns för våra företag. är på många sätt ett mindre land . Det är självklart för många att kunna delta i möten, konferenser och utbildningar ifrån den fysiska plats där man befinner sig. Även arbetsmarknadsregionerna växer och det är inte uppseendeväckande med personer som veckopendlar över halva vårt land. I märks denna utveckling tydligt. Behovet av snabba förbindelser mellan norr och söder ökar ständigt när fler personer gör arbetsresor och fler turister vill besöka våra fantastiska destinationer. blir också större. Läget innan pandemin var att resan med tåg mellan och var långsammare än , och med färre avgångar. För inte så länge sedan fick länet kämpa för att behålla reguljär nattågstrafik. Bristerna i kommunikationerna till och från hotar länets utveckling. kommer vara beroende av både goda flyg-, tåg- och vägförbindelser men tågresandet ger möjlighet till de mångas gemensamma resande och måste vara prioriterat även för norra . behöver en fungerande och bra järnväg i norr för att kunna exportera de viktiga råvaror som utgör en så stor del av landets bnp. presenterade Samling näringsliv (ett kluster av företag och företagare i ) rapporten –4.0 som man tagit fram i samarbete med kommun och . Rapporten visar att en investering på i en förbättring av Norra stambanan skulle skapa möjligheter att resa –och att köra direkttåg Åre–. Det skulle minska nuvarande snabbaste restid med och bli ett konkurrenskraftigt transportsätt. En sådan investering skulle utöver en kortad restid innebära en avlastning av den ansträngda godstrafiken norrifrån. behöver mer och upprustad järnväg. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har satsat historiskt mycket på järnvägsunderhåll. Men mer behövs, som till exempel Norra stambanan, för att med effektiva och goda kommunikationer hålla ihop hela landet.
mot · H8021638 · 2020-10-02 00:00:00 — Trafiksäkra och hållbara vägar i stället för sänkt hastighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för trafiksäkra och hållbara vägar och tillkännager detta för regeringen. För att ska stå starkt och vi ska kunna skapa nya jobb och välstånd måste vi ha en infrastruktur som fungerar och som går att lita på. Vi har fattat beslut om en nationell plan för infrastrukturen för åren 2018–2029. Det är en satsning på totalt , vilket är 100 miljarder mer än vad den förra borgerliga regeringen anslog i sin plan. Satsningarna sker i hela landet, från norr till syd och både i stad och på landsbygd. har även den socialdemokratiskt ledda regeringen tillskjutit mer resurser till underhåll av järnväg och till landsbygdens vägar. är ett avlångt land med stora avstånd och efter är vi EU:s näst mest glesbebyggda. Stora kommuner i norr har lägst befolkningstäthet. i är mest glesbefolkat med 0,2 invånare per kvadratkilometer. i har 0,9. De mest tätbefolkade kommunerna finns i . är mest tätbefolkade kommun med drygt 6 000 invånare per kvadratkilometer. Det ställer krav på infrastrukturen. Det ska vara möjligt att bo, leva, verka och växa i alla delar av landet. En förutsättning för detta är väl fungerande, säkra och effektiva person- och godstransporter. Vare sig det är på väg eller järnväg eller med sjöfart eller flyg. Restiden är av största vikt för konkurrenskraftiga transporter, för befintliga och utökade arbetsmarknadsregioner, för tillgänglig sjukvård och övrig samhällsservice. Många är nu oroliga när jobbar för att sänka hastigheter på vägar i och i stora delar av . Det bidrar till minskad tillgänglighet. är ett stort glesbygdslän, av yta, och att pendla i bil är medborgarna vana med. Men för att vara en fungerande arbetsmarknadsregion, för att klara kompetensförsörjningen, för att nå det enda sjukhuset som finns i länet, för att turister ska välja att lägga sina semesterdagar i länet och för att transporterna ska vara konkurrenskraftiga behöver vägarna som oftast är vårt enda alternativ rustas istället för att hastigheterna sänks. Trafiksäkra vägar är ett måste; ingen ska behöva dö i trafiken. Ett bra beslut är förbudet mot handhållen mobil vid bilkörning. I stället för sänkta hastigheter är till exempel mer underhåll, fler viltstängsel, mitträcken, förbättrade utfarter samt en höjd vägstandard bättre åtgärder för att uppnå nollvisionen.