mot · H8023300 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka med 10 000 fler polisanställda till 2024 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler poliser i yttre tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att de medel som avsattes för löner till i och budget används för avsett ändamål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återrekrytera poliser och att anställa administrativt stöd till polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler statliga ordningsvakter och en förändrad lagstiftning för ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett system med deltidspolis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att begära polishjälp från EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformerad polisutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att polisutbildning ska ske på fler orter som möjligheterna till distansutbildning byggs ut för fler vägar till polisyrket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätthålla respekten för polis och rättsväsen med ett starkt straffrättsligt skydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra våld mot tjänsteman till en egen brottsrubricering med straff om minst sex månaders fängelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter för poliser att få skadestånd i form av kränkningsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd av polismannens identitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivisering av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler och bättre kameror och annan teknisk övervakningsutrustning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra reglerna för s.k. topsning så att fler brott kan upp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglerna för insamling, lagring och användning av biometriska uppgifter måste ändras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att polisen har acceptabla svarstider när allmänheten söker kontakt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över polisens samlade trafikövervakande arbete i syfte att tillgodose en god och säker trafikmiljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för rattfylleri och olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. Gängkriminaliteten växer sig allt starkare i och det grova våldet befinner sig på historiskt höga nivåer. Skjutningar och sprängningar sker statistiskt sett . Vi har sett en kontinuerlig eskalering av såväl sprängningar som skjutningar. Svensk polis är inte dimensionerad för att hantera ett fyrtiotal gängmord och över 300 skjutningar och klara av alla sina andra uppgifter. Parallellt med att gängkriminaliteten har tagit ett stort fokus har andra problem växt sig större. Ungdomsrånen har ökat lavinartat och sexualbrotten ligger kvar på fortsatt höga nivåer. utsätts allt fler enskilda för brott och otryggheten breder ut sig. Polisen behöver stärkas avsevärt för att ha förmåga att bekämpa gängen och förebygga, ingripa mot och utreda annan brottslighet. För att fler brott ska upp och problemen med gängkriminalitet, hög utsatthet för brott och en utbredd otrygghet i samhället ska kunna åtgärdas är behovet av fler poliser stort. Trots det står polisen inför stora utmaningar: Polistätheten har minskat kraftigt under den nuvarande regeringen och på många platser i landet upplevs polisen som frånvarande. Vi har en akut polisbrist, alltför många poliser väljer att sluta och ett stort antal platser står varje termin tomma på polisutbildningen. För att komma till rätta med situationen måste åtgärder komma på plats som stärker på kort sikt, som vi bygger från grunden för att långsiktigt lösa problemen och stärka svensk polis. Många upplever att polisen är frånvarande och saknar tid att rycka ut när något händer eller förmåga att klara upp vanligt förekommande brott. Upprätthållandet av lag och ordning är en av statens mest grundläggande uppgifter. Trots den kraftigt ökade grova kriminaliteten är polistätheten i lägre än och som jämförelse har vi en av de lägsta polistätheterna i hela . Den grova våldsbrottsligheten i gängmiljöer har medfört att förekomsten av personalkrävande och omfattande förundersökningar ökat. Polistätheten har helt enkelt inte utvecklats i samma takt som den grövre kriminaliteten. Men det är inte bara för att motverka det grova våldet som behöver fler poliser; polisen behöver också bli mer synlig i hela landet, mängdbrottsligheten som exempelvis stöldligor står för måste bekämpas och förmågan att utreda och klara upp brott måste förbättras avsevärt. har en polistäthet motsvarande cirka 200 poliser per 100 000 invånare. I den senaste officiella mätningen från över polistätheten var polistätheten i tredje lägst i hela EU. I samma mätning låg den genomsnittliga polistätheten i på 318 poliser per 100 000 invånare. Även polisen upplever att polisbristen påverkar negativt. En undersökning som låtit göra visade att åtta av tio poliser ansåg att deras avdelning/enhet aldrig eller sällan har rätt bemanning i förhållande till kraven på verksamheten. Svensk polis har svårt att klara sitt uppdrag. Det beror bland annat på att alltför många poliser lämnar yrket. har antalet poliser som slutat av andra orsaker än pension fördubblats. står hundratals platser på polisutbildningen tomma. Det är tydligt att mer behöver göras. Fler poliser behövs såväl i de större städerna som i glest befolkade delar av landet. behöver få betydande resurser . satsningar på svensk polis gör det möjligt både att öka antalet poliser för att nå målet om 10 000 fler polisanställda till 2024 och att öka attraktiviteten i polisyrket. långsiktiga målsättning är att antalet poliser per capita i ska ligga i nivå med genomsnittet i EU. Resurser till den lokala nivån finns av regionernas resurser på lokalpolisområdesnivå. För att polisen aktivt ska kunna arbeta mot gängen och skapa trygghet i lokalsamhällena krävs en lokalt närvarande polis med god lokalkännedom. vill därför att majoriteten av ökningen av antalet poliser som sker ska placeras på lokalpolisområdesnivå. Det kommer innebära fler synliga och närvarande poliser i utanförskapsområdena som kontinuerligt kan arbeta med att bekämpa och förebygga brott. Det kommer också innebära en ökad trygghet när vi får fler poliser runt om i våra städer och på landsbygden. Den utveckling vi nu ser vad gäller rån mot unga måste bekämpas och stoppas. Utsattheten för den här typen av brott måste minska. För att möjliggöra detta måste upptäcktsrisken öka och en viktig pusselbit för det är fler poliser. En utbyggnad av polisen bör kombineras med riktade arbetssätt mot personrån. Polisen bör bland annat fokusera på så kallade hot spots, dvs. platser och tider där personrån begås i hög utsträckning. Även civila poliser kan vara ett effektivt verktyg för att övervaka dessa riskmiljöer. Fler poliser i yttre tjänst har ett stort behov av fler poliser och framför allt måste fler poliser ut i yttre tjänst. Omorganisationen av polisen var nödvändig, men när det gäller att få ut fler synliga poliser på gator och torg kan vi konstatera att omorganisationen inte givit efterfrågade resultat. Syftet var att skapa en effektiv polisorganisation som också kom närmare medborgarna. Så är inte fallet . Antalet poliser i yttre tjänst har också minskat kraftigt . Enligt fanns omkring 10 250 poliser i yttre tjänst. arbetar endast drygt 7 000 poliser i yttre tjänst. Därtill arbetar poliser i yttre tjänst normalt i treskift, och givet att bemanning sker dygnet runt även och veckoslut är antalet som arbetar simultant i yttre tjänst betydligt lägre. Att enbart styra de poliser som utbildas till lokalpolisområdena kommer på egen hand inte vara tillräckligt för att täcka behovet av antalet poliser i yttre tjänst. Det finns möjlighet att omfördela befintliga poliser till arbete i yttre tjänst för att här och tillgodose behovet. Vi vill därför ge i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst och se över hur befintliga poliser kan omfördelas i syfte att öka antalet poliser i yttre tjänst. Detta är ett viktigt steg för att på kort sikt stärka den polisiära närvaron på de platser där behoven är som störst. Säkerställ att de medel som avsattes till i M/KD-budgeten för löner används för avsett ändamål har närmare 5 000 poliser avslutat sin anställning. av dessa har slutat av andra orsaker än pension. För att bryta trenden att erfarna poliser slutar måste polisyrket bli mer attraktivt. Fler måste välja att söka sig till polisyrket, och fler poliser måste känna uppskattning för det värdefulla arbete de gör. Här är lönen avgörande. har tidigare föreslagit en riktad lönesatsning som fullt utbyggd skulle möjliggöra en höjning av polisernas löner med i snitt . Det första steget av tre mot detta togs i budgeten som röstades igenom av och blev en stor framgång. Sammanlagt utgjorde de vi avsatte mer än hälften av polisens totala löneökningsutrymme. Det visar tydligt att den riktade lönesatsning genomförde hade avsedd effekt i att verkligen öka polisernas löner. Därför vill möjliggöra för polisen att även fortsatt erhålla höjda löner fram till dess att satsningen är fullt utbyggd. Den exakta utformningen och fördelningen ska, precis likt den tidigare satsningen, bestämmas i förhandlingar mellan parterna. Återrekrytering av poliser och administrativt stöd är i stort behov av att fler poliser kommer ut i tjänst . För att nå målet om 10 000 fler polisanställda till 2024 är återanställningar av poliser centralt. vill möjliggöra för att återanställa pensionerade poliser och poliser som lämnat yrket. Detta ska genom konkurrenskraftiga löner och villkor anpassade för den enskilde polisen. De poliser som på detta sätt återanställs kommer att kunna bidra med sin erfarenhet och avlasta sina kollegor . vill också möjliggöra för polisen att rekrytera administrativt stöd till utredningsverksamheten för att bistå poliser med enklare men tidskrävande sysslor, såsom förhörsutskrifter. Detta skulle innebära att polisiära resurser som annars hade gått åt till dessa sysslor kan frigöras. Utöver återrekrytering och poliser i yttre tjänst med mera bör även kunna använda tillskottet för andra åtgärder som ökar polisyrkets attraktivitet, exempelvis att öka aspirantlönerna. avlastas av ordningsvakter som hjälper till att upprätthålla säkerhet och allmän ordning på utvalda platser. är fast övertygade om att det i huvudsak är poliser som ska ha till uppgift upprätthålla ordningen i samhället samt förebygga och utreda brott. Men fram till dess nått sin fulla kapacitet bör ordningsvakter användas i större utsträckning för att bidra mer till polisens arbete och det går inte att blunda för de säkerhets- och trygghetsproblem dagens polisbrist för med sig. vill därför göra det möjligt för att anställa eller anlita ordningsvakter för att och fram till dess polisen är fullt återuppbyggd börja använda sig av ordningsvakter för vissa uppgifter som poliser utför. Det kan handla om trygghetsfrämjande arbete ute på gator och torg, för att störa kriminell aktivitet. Det kan även handla om mer tidskrävande sysslor såsom transporter av frihetsberövade och omhändertagande av berusade personer. För att detta ska bli möjligt måste regelförändringar genomföras skyndsamt. Vi fokuserar de statliga ordningsvakterna framförallt till orter och platser där det finns särskilt stora behov av avlastning och en tydlig polisbrist. Utöver möjligheten för polisen att anställa ordningsvakter bör ordningsvakter kunna ges ett generellt förordnande att medverka till att upprätthålla allmän ordning inom ett större geografiskt område eller en hel kommun. Det skulle möjliggöra för kommuner att använda sig av ordningsvakter för att täcka upp för polisen i fråga om enklare uppgifter för att trygga ordningen inom kommunens område, i synnerhet patrullering på offentliga platser. är det inte möjligt enligt LOV att förordna ordningsvakter för generella uppgifter inom större geografiska områden; det krävs antingen att det rör sig om en specifik verksamhet eller att uppgiften är begränsad till en viss plats. I vissa kommuner förekommer det mer allmänt hållna förordnanden medan andra kommuner, till exempel , nekats sådana förordnanden. Lagstiftningen är föråldrad och en lagändring är därför nödvändig. har efterfrågat en sådan lagändring. Dessutom anser vi att ordningsvakternas utbildning behöver förbättras och att befogenheterna behöver utvidgas. Regeringen har slutligen tillsatt en utredning som ska se över hur regelverket kring ordningsvakter kan förändras. Det är viktigt att regeringen skyndsamt återkommer till med ett förslag som möjliggör generella förordnanden och utökade befogenheter för ordningsvakter. Möjlighet till deltidstjänstgöring som polis finns det särskilda behov av fler poliser i tjänst. Vi anser därför att man bör öka möjligheten att införa deltidsanställd polis. Det kan till exempel handla om poliser som vill kombinera en annan anställning med att vara deltidspolis. Här bör räddningstjänsten kunna tjäna som förebild. Det största antalet anställda inom räddningstjänsten i utgörs av personer som har en deltidsanställning. Det är fråga om personer som är fullt utbildade brandmän men som har ett annat yrke vid sidan av brandmannayrket. Dessa deltidsbrandmän tjänstgör när det föreligger behov av räddningstjänstinsatser. På motsvarande sätt skulle fullt utbildade deltidspoliser – som tjänstgör som poliser vid behov – kunna fylla en viktig funktion. En ordning med deltidspoliser skulle kunna skapa förutsättningar att snabbt få tillgång till utbildad polis vid akuta behov. Fler deltidspoliser skulle också kunna vara ett sätt att se till att lands- och glesbygd kan få tillgång till fler poliser. Även om vissa orter har en jämförelsevis låg brottslighet så måste det kunna finnas tillgång till polis de gånger någonting allvarligt inträffar och brott faktiskt begås. Begär polishjälp från EU Polisen är underbemannad och saknar tillräcklig kapacitet för att hantera de utmaningar och problem står inför. När resurser behöver styras mot den grova gängbrottsligheten riskerar utredningar av annan brottslighet att få stå tillbaka. Enligt det så kallade Prümrådsbeslutet får svensk polis samarbeta med utländska myndigheter genom att ta emot bistånd inom ramen för gemensamma insatser men även vid exempelvis större evenemang. Svensk polis och Säkerhetspolisen har vid ett antal tillfällen fått hjälp med exempelvis trafikbevakning, fotbollsevenemang och personskydd med stöd av denna lagstiftning. Regeringen bör överväga att göra en översyn av vilka förutsättningar som finns för polisen att efterfråga hjälp från andra EU-länder fram tills att polisen nått sin fulla kapacitet. Sådan hjälp innebär att utländsk polis kan verka på svensk mark med polisiära befogenheter och rätt att bära tjänstevapen för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Operativ polisstyrka vid Europol Medlemsstaterna bör ge Europol mandat att inrätta en operativ polisstyrka. Polisstyrkan ska efter samarbetsavtal kunna operera i länder utanför EU på liknande sätt som EU:s gräns- och bevakningsbyrå Frontex kan göra . Polisstyrkan ska även kunna bedriva spaningsarbete vid EU:s inre gränser. Pågående spanings- och underrättelsearbete ska alltid meddelas till berörd polismyndighet. Gripande och användande av våld sker enbart i nödvärn eller under ledning av nationell polis. Syftet med styrkan ska vara att stävja gränsöverskridande brottslighet, säkerställa att det gränsöverskridande operativa arbetet alltid pågår och öka bevakningen av de inre gränserna för att skydda den fria rörligheten. Ett mycket stort antal poliser kommer att behöva utbildas . Det har dock blivit tydligt att det inte räcker att enbart utöka antalet utbildningsplatser. Vid det senaste intaget till polisutbildningen för fanns 1 020 platser tillgängliga, men in på utbildningen stod 414 platser tomma. Trots att antalet utbildningsplatser ökat har över mer än en av fyra platser på utbildningen stått tom . Det är ett rent resursslöseri. Sammantaget är det tydligt att fler reformer för att locka människor till att utbilda sig till polis är direkt nödvändiga. vill att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. Därigenom blir utbildningen betald av staten. Satsningen innebär att det blir mer lönsamt att utbilda sig till och arbeta som polis. som polis skrivs en femtedel av studielånet av . är hela lånet avskrivet. Väljer man att sluta behöver man inte betala tillbaka de redan avskriva delarna av lånet. Den här utformningen ger incitament både att utbilda sig till och arbeta som polis. Reformerad polisutbildning och fler vägar till polisyrket är en grundläggande samhällsfunktion som måste fungera långsiktigt. Polisyrket är lika varierande som uppdraget. Polisutbildningen behöver därför anpassas för att bättre svara mot de behov som finns. Polisutbildningen ska vara utformad för att på ett ändamålsenligt sätt utbilda poliser till att kunna utföra ett gott polisarbete. Dagens utbildning är i stora delar bra, men utbildningen kan ytterligare förbättras, genom bättre möjligheter att utbilda sig på distans och mer befogenheter direkt i utbildningen. Det har bland annat framförts att nyutbildade poliser kräver omfattande vidareutbildning för att klara det vardagliga polisarbetet. Dessa uppgifter bör i större omfattning kunna hanteras . Polisen behöver anställda med arbetslivserfarenhet från andra områden, t.ex. it-specialister, psykologer, beteendevetare och ekonomer. Polisens efterfrågan på särskild erfarenhet och kompetens kommer sannolikt öka i takt med att uppgifterna blir alltmer komplexa. Även personer som rekryteras utifrån bör kunna bli poliser, med de befogenheter som tillkommer en polis. Det bör därför skapas tydligare möjligheter att få en anpassad polisutbildning för de personer som har börjat arbeta hos polisen och som har särskild kompetens och/eller arbetslivserfarenhet från andra områden. Enligt vår mening är det därför önskvärt att även de personer som rekryteras utifrån ska bli poliser och ha alla de befogenheter som tillkommer en polis. Utbildning på fler orter vill att polisutbildningen ska finnas i ännu flera delar av landet . Polisutbildning bedrivs på fem platser i som uppdragsutbildning vid högskolorna i , , , och . Det finns vidare en möjlighet att läsa till polis på distans. Det är positivt att nya utbildningsplatser öppnat upp, men givet det stora behovet av fler poliser finns skäl att överväga öppnandet av utbildningar på ytterligare fler orter, som möjligheterna till distansutbildning byggs ut. Rekryteringen bör dessutom ske mer aktivt över hela landet och med ett tydligt uppsökande syfte för att förmå fler att söka polisutbildningen. Att ha möjlighet att utbilda sig till polis i flera delar av landet kommer leda till att fler personer söker utbildningen. Den typ av uppdragsutbildning som polisutbildningen numera utgör är relativt enkel att bedriva på fler orter. Givet det stora behovet av fler poliser vill vi se över om utbildningen skulle kunna ske på fler orter som möjligheterna till distansutbildning byggs ut. Dessutom finns regionalpolitiska skäl att lägga fram ett sådant förslag. Stärk attraktiviteten inom polisyrket Utöver förslag om höjda löner och betald polisutbildning, som båda syftar till att stärka attraktiviteten inom polisyrket för att locka fler till att vilja utbilda sig till och arbeta som polis, måste ett kontinuerligt arbete bedrivas för att göra till en attraktiv arbetsplats. Det är centralt för att nå målsättningen om 10 000 fler polisanställda till 2024, men också för att därefter kunna behålla poliserna inom organisationen. Regeringen gav 2017 i uppdrag att skapa förutsättningar för ytterligare förbättringar av arbetsmiljön samt fler karriärvägar för polisanställda. Uppdraget slutredovisades , men efter det har fortsatt ett stort antal poliser valt att sluta. Det är därför uppenbart att mer behöver göras. Förutom höjda löner behöver exempelvis ökade karriärmöjligheter, minskad administrativ börda och tydliga insatser för att minska hot och våld mot poliser komma på plats. Därtill bör ha som ett stående uppdrag att kontinuerligt arbeta för att stärka attraktiviteten inom polisyrket. bör också få i uppdrag att kontinuerligt arbeta för att stärka attraktiviteten inom polisyrket samt utvärdera hur de attraktivitetsstärkande åtgärderna som vidtas faller ut, i syfte att säkerställa att utgör en attraktiv arbetsplats. Respekten för polis och rättsväsende För många poliser är det tyvärr vardag att utsättas för hot, trakasserier och våld. Detsamma gäller även annan blåljuspersonal och andra anställda i rättsväsendet. Angrepp mot polis och annan blåljuspersonal utgör angrepp mot vår rättsordning. Detta måste på ett tydligare sätt speglas i vår lagstiftning med strängare straff för våld och hot mot blåljuspersonal. Det är nödvändigt att straffen för våld mot tjänsteman skärps så att straffskalan börjar på sex månaders fängelse. Regeringen har lämnat förslag till om ett bättre straffrättsligt skydd för blåljuspersonal men inte föreslagit skärpta straff i denna del. Sådana förändringar är dock angelägna och kan inte tillåtas dra ut . Kränkningsersättning ska även utgå i fler fall när poliser är brottsoffer. Samhällets reaktioner på den här typen av angrepp måste vara tydliga. Det handlar både om att skydda personer som har samhällsviktiga uppgifter och om att värna respekten för rättsstaten. Alla ska kunna känna sig trygga på jobbet och brott ska alltid straffa sig. Våld mot tjänsteman som egen brottsrubricering För att fånga upp det allvar som ett våldsamt angrepp mot exempelvis en polisman eller en tulltjänsteman faktiskt innebär vill vi bryta ut bestämmelsen om våld mot tjänsteman – som regleras i samma bestämmelse som hot mot tjänsteman – och göra det till ett eget brott med en straffskala som börjar på sex månaders fängelse. Det skulle i praktiken innebära att ett knytnävsslag i ansiktet på en polis eller en tulltjänsteman har ett straffvärde om lägst sex månaders fängelse – att jämföra med dagens cirka en till två månaders fängelse. Det rör sig alltså om en straffskärpning som skulle träffa brett och leda till betydligt längre fängelsestraff för de personer som angriper en tjänsteman. Ökade möjligheter för poliser att få skadestånd i form av kränkningsersättning vill att kränkningsersättning ska utgå i fler fall än när poliser är brottsoffer. I kommittédirektivet till beslutade regeringen att utredningen skulle kartlägga och analysera domstolsavgöranden som gäller polismäns rätt till ersättning vid allvarlig kränkning, men utan att lyckas presentera ett förslag. ställs högre krav på att skadestånd i form av kränkningsersättning ska utgå när till exempel poliser är utsatta för brott. I praxis ställs relativt höga krav för ersättning i dessa fall. anser att kränkningsersättning bör utgå i fler fall när poliser är brottsoffer. Att till exempel spotta en polis i ansiktet bör alltid leda till skadestånd.