mot · H8023501 · 2020-10-06 00:00:00 — Att skriva in kriterierna i förordningen skulle kunna medföra en positiv förändring. Förändrad struktur för vattenrelaterade myndigheter har många myndigheter. Ur ett förvaltnings- och skattebetalarperspektiv är det angeläget att hålla kostnadseffektivitet. Om en myndighet kan utföras annorlunda i synergi med andra uppgifter bör också strukturen för myndigheten kunna förändras. 2011 bildades Havs- och vattenmyndigheten som har säte i . Myndigheten övertog vid skapandet uppgifter från det tidigare och och ansvarar för hushållning av fiskeriresurser och miljömål för hav, sjö och vattendrag. Under myndighetens korta levnad har initiativ tagits som starkt bör ifrågasättas. ville myndigheten införa statlig skatt på enskilda avlopp trots att kommunerna utövar fullgod tillsyn över avlopp. har myndigheten arbetat för att införa obligatoriska spårbarhetskrav inom fiskeriet och 2019 trädde det efter flera förseningar i kraft. Myndighetens arbete har byggt på en övertolkning av förordning (EG) nr 1224/2009 om inrättande av ett system för att säkerställa att den gemensamma fiskeripolitiken följs. Inget annat land har infört ett obligatoriskt spårbarhetssystem. Några har infört frivilliga system. Effekten har blivit att svenska fiskeföretag har fått stora problem. Inom dagligvaruhandeln har vissa aktörer sett sig tvungna att helt avstå från att sälja produkter som omfattas av systemet. Följden har blivit att konsumtionen styrt mot fisk fångad i tredje land (framförallt ). anser att myndigheten bör avvecklas. Ett flertal verksamheter på Havs- och vattenmyndigheten lämpar sig väl på och . Frågor om badplatser och vatten, arter och livsmiljöer är exempel på uppdrag som renodlat kan utföras på i synergi med andra uppgifter som utförs där. Gröna näringsrelaterade verksamheter som fiske och handel, vattenkraft och arbete i vatten samt planering, förvaltning och samverkan är verksamhetsområden som i bättre utsträckning bör utföras på där andra relaterade gröna näringar också bearbetas av myndigheten. För vattenmyndigheterna, belägna på fem länsstyrelser på uppdrag av regeringen att genomföra EU:s vattendirektiv, bör det utredas möjligheten att överföra deras verksamheter till och . I de relaterade uppdragen bör införlivas ett främjandeuppdrag gentemot de näringar som verkar inom hav och vatten. Främjandeuppdraget bör förtydliga att verksamheten inte bara ska kontrollera att regler följs, utan att de även ska göra det lättare för och stödja företagen. Kärnkraften är en viktig del av basen i elproduktion och genererade 2019. Det motsvarar av totala elproduktion. För att möta framtidens utmaningar med minskade koldioxidutsläpp och stärkt konkurrenskraft kan vi inte bortse från kärnkraften, som är en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. De existerande kärnkraftverken beräknas ha en livslängd på omkring , sannolikt mer. Det är väsentligt att samtliga motiverbara livstidförlängningar genomförs. Att livstidsförlänga kärnkraften är kostnadseffektivt och av stor vikt för hela energisystemets robusthet då kärnkraft bidrar med produktion som kan planeras samt systemtjänster som är avgörande för att elsystemet som helhet ska fungera med hög kvalitet. stängdes vid utgången av 2019, vilket beklagar. väntas enligt nu rådande plan stängas vid utgången av 2020. menar att en omprövning måste ske av beslutet att stänga , då det kommer att leda till försämrad effektbalans och ökat importbehov. Sedan beslutet om stängning togs har förutsättningarna ändrats. Effektskatten är borttagen och priset på utsläppsrätter har ökat markant, vilket bidrar positivt till kärnkraftens konkurrenskraft. Betydelsen av planerbar kraftproduktion har återkommande tydliggjorts i Svenska kraftnäts årliga kraftbalansrapporter. Den senast publicerade rapporten är som tidigare nämnts inget undantag. går mot ett strukturellt kraftbalansunderskott kommande vinter, vilket dessutom kommer fördjupas vintern därpå. Orsaken till detta är den planerade avvecklingen vid , som annan tillkommande kraft är väderberoende. vill att möjligheterna att driva vidare ses över i en snabbutredning. Utredningen bör genomföras av en oavhängig part och också ta hänsyn till klimatkonsekvenserna. Enligt beräkningar väntas resultatet bli förödande om båda reaktorerna stängs. Det leder till ytterligare koldioxidutsläpp fram till mitten av seklet, jämfört med om reaktorerna hade drivits vidare . I väntan på snabbutredningen ska stoppa all effektuering av avvecklingsplanerna. Nya, säkrare kärnkraftsreaktorer är något som bland annat och senast valt att satsa på, som en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft, utan att ersätta dagens elproduktion med fossilbaserad produktion. borde samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och i andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter. Ett sådant arbete har potential att sänka kostnaderna och korta ledtiderna för byggnation. Färdplan för framtidens kärnkraft och satsningar på forskning Goda villkor för kärnteknisk forskning är centralt för att skapa förutsättningar för kunskap och kompetensförsörjning som bland annat behövs vid livstidsförlängningar av reaktorer och satsningar på ny kärnkraft. Svensk kärnkraftsforskning har emellertid inte getts tillräckligt utrymme inom ramen för statens forskningsanslag . vill se en ambitionshöjning på området. saknar en färdplan för framtidens kärnkraft. föreslår att en sådan tas fram som inkluderar satsningar på forskning och frågan om pilotanläggningar. Den fjärde generationens kärnkraft kan förbättra och underlätta elförsörjningen . Fjärde generationens kärnkraft är både säkrare och mångfalt effektivare än dagens teknik, och kan återanvända lagrat kärnbränsle. startade forskningsprojektet som tar sikte på innovation inom kärnkraft, exempelvis inom den fjärde generationens tekniska lösningar. Forskare från flera svenska lärosäten är involverade med syftet att förbereda en forskningsreaktor i . Vid den ska forskningsuppdrag kunna genomföras om exempelvis bestrålning av bränsle och material och om avancerade modulära reaktorer. Den kan även fungera som en demonstrationsenhet för avancerad reaktorteknologi. ser positivt på framsteg inom svensk kärnteknisk forskning och menar att en nationell färdplan kan stimulera utvecklingen ytterligare och bidra till långsiktiga förutsättningar. Utvecklingen av små modulära reaktorer (SMR) är ett område som väcker stor uppmärksamhet. Med dessa tekniker följer en möjlighet att uppnå serietillverkning efter typgodkännanden och att sänka projektkostnaderna. En annan fördel är att SMR kan bidra i fjärrvärmesystemet. Flera länder har kommit en bit på vägen; i till exempel godkändes en reaktormodell efter prövning hos deras motsvarighet till . Det innebär att modellen möter säkerhetskraven genom ett passivt säkerhetssystem som gör att kärnkraftverket stoppas och förblir säkert vid nödsituationer. En annan central fråga rör hur vi tillvaratar kärnkraftens fulla systempotential för att nå klimatmålen. Hur åstadkommer vi optimal systemintegration mellan kärnkraft och förnybara kraftslag? Tillgången på planerbar kraft och överföringskapaciteten i nätet hänger intimt samman, vilket illustrerades tydligt föregående sommar. Värmen från kärnkraften är en outnyttjad resurs som skulle kunna användas bättre. går all spillvärme till havet, men med nya typer av reaktorer skulle värmen tillvaratas och användas för till exempel uppvärmning, industriprocesser, vätgasproduktion och framställning av syntetiska bränslen för fossilfri sjöfart och flyg. Att nyttja värmen direkt för att spjälka vatten för vätgas skulle kunna ge hög energieffektivitet och därmed bidra starkt till energieffektiviseringsmålet. kan konstatera att det finns en rad intressanta frågeställningar om kärnkraftens framtida roll i energiförsörjningen, varav dessa är några. tillför energiforskningen och framåt. Medlen destineras till kärnkraftsforskning och därmed till sjösättandet av en färdplan för framtidens kärnkraft. I sammanhanget ska också betonas att delar av övriga medel under anslag 1:4 Energiforskning även ska göras tillgängliga för kärnteknisk forskning. Detta i enlighet med tillkännagivande om att forskning ska bedrivas inom alla relevanta kraftslag. Forskningen är beroende av tillstånd från . Sådana föregås av ansökningar och processer som fordrar att myndighetens mottagarkapacitet är god. Myndigheten behöver vara förkovrad i avancerad kärnteknologi och dra lärdomar från länder som kommit långt på området. Parallellt med forskningsfrämjande insatser bör säkerställandet av myndighetens mottagarkapacitet vara en del av färdplanen. Vid etablering av ny kärnkraft ska prövning ske mot . Lagstiftningen är inte anpassad till teknikutvecklingen och medför begränsningar som kan försvåra tillkomsten av ny kärnkraft i . är det enbart tillåtet att anlägga nya reaktorer på tre platser i , det vill säga där kärnkraften redan finns, och det totala antalet reaktorer får inte överstiga tio. anser att svensk kärnkraftslagstiftning bör moderniseras så att nämnda begränsningar i lagstiftningen tas bort. Behovet av andra förändringar bör också analyseras, givet teknikutvecklingen. Vindkraft är den förnybara energikälla som ökar mest i världen. Det finns drygt 4 000 vindkraftverk i , som sammanlagt producerade 2019. Det motsvarar av vår elproduktion. Vindkraftselen minskade med på grund av att det blåste mindre 2018 än året innan, men skedde en ökning. Det energipolitiska målet om att tillföra vindkraftsproduktion väntas nås långt . ökade den installerade effekten upp till nästan 9 000 MW. Effektiva tillståndsprocesser ska eftersträvas men inte till priset av kringskuret inflytande för kommuner och deras medborgare. och har till regeringen lämnat förslaget att kommunerna inte längre ska ha rätt att säga nej till vindkraftsetableringar. Myndigheterna föreslår att tillstyrkan i 16 kap. 4 § tas bort. Förslaget beställdes av den rödgröna regeringen och de båda myndigheterna fick i uppdrag att titta på lagen som möjliggör för kommuner att säga nej till vindkraftsetableringar och ”föreslå åtgärder”. Förslaget från myndigheterna är därför närmast att betrakta som en beställningsprodukt. Vindkraftsbranschen har länge velat ta bort det kommunala vetot mot vindkraft. Men vindkraftens intressen står inte över allt annat, exempelvis inte det kommunala självstyret. Skulle det kommunala vetot tas bort reduceras kommunen till en remissinstans bland andra och det kommunala självstyret får sig en allvarlig törn, vilket bland andra Kommuner och Regioner (SKR) har kritiserat. Vi kristdemokrater är positiva till vindkraft, men det måste ske på lokalbefolkningens villkor. Vi håller därför med SKR om att det kommunala självstyret äventyras med förslaget. Det är uppenbart att uppdraget till och berodde på att regeringen vill ändra lagen som ger kommunerna veto vid vindkraftsetableringar. Detta vänder vi oss emot, och menar att bör tillkännage för regeringen att vindkraftsvetot ska bevaras. Vindkraft till havs har högre kapacitetsgrad än vindkraft till land, men medför också högre kostnader. Regeringen har för avsikt att rikta specifika subventioner till havsbaserad vindkraft för att på så vis öka etableringstakten. har haft ett regeringsuppdrag att analysera hur anslutningsavgifter för vindkraft till havs kan slopas, ett uppdrag som presenterades i rapporten anslutningsavgifter för havsbaserad vindkraft . ser att havbaserad vindkraft har en roll att spela i framtidens energiförsörjning och kan konstatera att tekniken har mognat. Subventioner till havsbaserad vindkraft skulle dock ge oönskade effekter som inte svarar mot systembehovet. beräkningsmodell för åtta vindkraftsparker ger en kostnad på vilket antingen kommer att belasta kundkollektivet eller skattekollektivet. vet vi att stamnätet är eftersatt och kräver betydande satsningar i hög takt för att kapacitetsproblem ska motverkas och systemet, som lider av inlåsningsproblem och obalanser, ska fungera bättre. Resurser behöver allokeras dit där de kan få effektivast verkan. Till det ska läggas att marknaden mellan olika kraftslag snedvrids, med effekten att vi får en forcerad utbyggnad av vindkraftverk till havs som riskerar att slå undan benen för befintlig och annan ny förnybar kraft samt för planerbar fossilfri kraft. Det är ett dåligt nyttjande av resurser som kommer att försena snarare än att påskynda klimatomställningen. De obalanser som alltmer pressar systemet visar snarare på behovet av planerbarhet och stabiliserande egenskaper. har i ett tilläggsuppdrag redovisat att det inte finns något marknadsmisslyckande som ger skäl att rikta ett specifikt stöd till vindkraft till havs. motsätter sig riktade subventioner till havsbaserad vindkraft och anser att bör tillkännage detsamma som sin uppfattning till regeringen. Hantering av vindkraftsavfall och kvarblivna verk Kommuner saknar stöd i lagen att kräva ekonomiska säkerheter av bolag vid vindkraftsetablering och löper därmed risk att behöva stå för hantering av skrotning, nedmontering och marksanering om bolaget av något skäl faller bort. har, för de fall miljötillståndsprövning görs, viss möjlighet att ställa krav. Vindkraft är fortfarande en relativt ny företeelse och erfarenhet av avställda verk är liten. Verkens livslängd uppgår till 20–och med tanke på att vindkraften har växt kraftigt inte minst kommer frågan bli alltmer aktuell. Ansvarsfrågan behöver tydliggöras med ett starkare skydd för kommunerna. Ett alternativ för att möjliggöra ett långsiktigt ansvarstagande ekonomiskt och miljömässigt från branschen skulle vara att bolagen fonderar pengar baserat på löpande produktion. Ordningen skulle då i likhet med kärnkraftens betalningar till Kärnavfallsfonden regleras i lag och via fonden skulle det säkerställas att medel finns att tillgå när så behövs. Regeringen bör återkomma med förslag i den riktningen. Solenergi är en viktig klimatsmart del i vårt energisystem. Svensk solenergiforskning är mycket framstående och solenergin har en stor utvecklingspotential i . Solcellsmarknaden fortsätter att växa och den totala installerade solcellseffekten i ökade 2019, enligt . En av anledningarna till ökningen kan vara den skattereduktion som infördes . Skattereduktionen innebär att mikroproducenter som matar ut ett visst överskott av el får extra utöver den ersättning de får från sitt elbolag när de säljer sin solel. I hela riket var 698 MW installerat i 44 000 anläggningar 2019. Det är en kraftig ökning innan, . Det finns tre delar i begreppet solenergi – värme, el och kyla. strategi för solenergi i kom . Målbilden för solel visar på tre utbyggnadsfaser för solelproduktion. I målbilden finns inlagt som nedslagsår i närtid, baserat på att det är ett lämpligt antal år framåt i tiden från det att strategin beslutats. Dessutom finns inlagt som nedslagsår, vilket överensstämmer med målåret för energiöverenskommelsen. De tre olika utbyggnadsfaserna är etablering, expandering och fortsatt kommersiell utbyggnad. Privatpersoner som egenproducerar förnybar el med hjälp av till exempel solceller på taket har möjlighet att sälja den el som blir över efter förbrukning. Överskottselen kan då säljas till elhandelsföretag eller elnätsföretag, och privatpersonen får då ersättning för detta. Vi kristdemokrater anser att detta är ett bra incitament i syfte att öka den förnybara elproduktionen. införde tillsammans med övriga allianspartier skattereduktionen för mikroproduktion. Momsplikten slopades för dem som bedriver mikroproduktion av förnybar el och säljer sitt elöverskott, . Detta ger incitament att bygga ut sitt solcellsystem mer än vad som täcker den egna förbrukningen. kan den som installerar solscellsystem erhålla investeringsstöd. Stödet uppgick innevarande år till av investeringskostnaden. Kostnaden för solceller har reducerats och marknaden har mognat och växt sig allt starkare. Stödet har kritiserats av bland annat som pekat på bristande kostnadseffektivitet. har signalerat att en utfasning av stödet är lämplig givet stödets brister. Vi anser att stödet bör avvecklas och avvisar därför den utökning av medel som görs inom ramen för anslaget i innevarande budget. För privatpersoner ersätts stödet med ett grönt skatteavdrag . Avdraget kan göras för tjänstekostnader men även för material, till exempel inköp av solceller eller laddningspunkter till fordon. tillstyrker övergången till ett avdrag, men vill betona vikten av återkommande och tidig uppföljning då marknadsutvecklingen kan motivera ändringar. Målet ska vara att branschen står på egna ben. Naturgas är den största energigasen i och kommer i en ledning från . Det är en gasblandning som till största delen består av metan. Det är ett effektivt bränsle med mycket låga utsläpp av svavel, kväveoxider, tungmetaller och partiklar. Naturgas släpper ut mindre koldioxid jämfört med olja och mindre jämfört med kol. En stor del av naturgasen används inom industrin men den är också viktig vid produktion av el och fjärrvärme. Naturgasen har potential att reducera miljöfarliga utsläpp inom sjöfarten. Dock är infrastrukturen för naturgasnätet tämligen begränsad, vilket gör att den inte svarar för mer än av energitillförseln i landet. användes naturgasen i till av industrin, till kraft- och fjärrvärme, till övriga näringar och till bostäder. Energisystemen i de nordiska och europeiska länderna blir allt mer sammanbundna och olika energislag kompletterar varandra utifrån lokala och regionala förhållanden. Naturgasen kan som ett led i utvecklingen ersätta stora delar av den europeiska användningen av olja och kol. Den ryska naturgasen svarar för av världens samlade naturgasreserver och har lett till en bidragsställning gentemot ifråga om efterfrågan på naturgas. Ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv är det därför av stor vikt att infrastrukturen och produktionen av energi i EU-länderna fungerar väl på egen hand. säger nej till byggandet av Nord Stream 2 med tanke på den politiska utvecklingen i . Nord Stream, vilken sträcker sig mellan i och i , byggdes på initiativ av och och första delen stod klar . När den första Nord Stream-ledningen byggdes hade inte invaderat ett annat europeiskt land. annektering av , som enligt internationell rätt tillhör , borde leda till en annan slutsats än att ledningen ska byggas. Annekteringen av har medfört att EU infört långtgående sanktioner mot och vissa utvalda ryska nyckelpersoner. Att då tillåta ett europeiskt land att öppna upp ytterligare en tämligen stor affärsmöjlighet för trots pågående sanktioner vore minst sagt kontraproduktivt. Ökad rysk kontroll över gasleveranser till ger landet ytterligare ett kraftfullt ekonomiskt och politiskt maktmedel. Att hamnen i ska nyttjas för transporter inom ramen för Nord och dess underleverantörer är inte något som har stöttat politiskt. Det ställer höga krav på säkerhet, något som regeringen anser sig kunna garantera. Biogas är en förnybar energikälla som vid användning inte bidrar med några nettoutsläpp av koldioxid till atmosfären. Biogas produceras på många olika sätt, till exempel i rötningsanläggningar, deponier, förgasningsanläggningar eller genom power to gas (vindkraft och biogas). facklas tyvärr en tiondel av biogasen bort, vilket är ett slöseri för alla dem som tror på användningen av biogas och som investerat i biogasanläggningar för produktion av konkurrenskraftig och hållbar energi. För att också biogasen ska kunna utvecklas, krävs en infrastruktur för lagring och distribution. såldes över 1 500 GWh fordonsgas, varav andelen biogas ökar stadigt och står för av försäljningen av komprimerad fordonsgas. Flygindustrin tittar mycket på utvecklingen av användande av biogas som ett förnybart bränslealternativ. Till detta krävs dock många producenter och substrat för biogasproduktion, som olika typer av avfall såsom avloppsslam, gödsel, källsorterat matavfall och avfall från slakteri- och livsmedelsindustrin. Energigrödor utgör en mycket liten del av den totala substratsammansättningen. Biogas, inte minst i flytande form, är på många sätt ett bättre alternativ ur både klimat- och hälsosynpunkt än de biobränslen som kan användas i dagens lastbilar. Biogas kan framställas genom rötning eller termokemisk konvertering, som också kallas pyrolys och nått stor utbredning i till exempel . För att få in biogasen på allvar behöver produktionen stimuleras, liksom utbyggnaden av tankstationer, inte bara i utan i hela . För att säkra tillgången på organiskt avfall till rötningen krävs också en effektivare källsortering i kommunerna. har länge efterlyst en övergripande utredning som bereder frågan om hur prissättning och produktionsmetoder för biogas och andra biodrivmedel kan utformas så att utvecklingen mot fossilfria drivmedel påskyndas. (2019:63) som presenterades föreslår en kraftig subventionering av enbart rötad gas, en hållning som blir väldigt teknikspecifik och därför verkar negativt gentemot ny förgasningsteknik. Det pågår flera försök med att använda vätgas som drivmedel inom fordonsflottan. Fördelen med vätgas är att den kan produceras av exempelvis solenergi eller vattenkraft för att lagras i form av vätgas som sedan används för transporter. Vätgasen pekas ut av i dess vätgasstrategi som en tillväxtmotor och en viktig del i en storskalig omställning av energisystem för att nå klimatneutralitet . bör i likhet med ha en uttalad strategi för hur vätgas kan användas för transporter och inom industrin. Kraftvärme är teknik för att producera el och fjärrvärme. Fjärrvärmen har hög verkningsgrad och den samtida produktionen gör den resurseffektiv. Kraftvärmeproduktionen är möjlig att planera och är således en del av vår baskraft och ett viktigt komplement till väderberoende kraftslag. Den kan balansera utbud och efterfrågan i elnäten och är viktig i krislägen då den kan anpassas till ödrift. står kraftvärmen för av elproduktion. En väl spridd lokal produktion är gynnsam för tryggheten i försörjningen över landet. Den säkrar lokal tillgång till el när till exempel effektingången är begränsad till staden i fråga. menar att kraftvärmen har potential att utvecklas ytterligare och anser därför att sektorn behöver konkurrenskraftiga och långsiktiga villkor. Vi vill att en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärmen tas fram. införde regeringen och dess stödpartier en skatt på avfallsförbränning. Skatten har en inbyggd upptrappning och beräknas ge intäkter om , vilket sedan ökar till 2022 och 2023. Regeringspartierna har i olika sammanhang framhållit kraft- och fjärrvärmesektorns betydelse för energiförsörjningen. I praktisk handling har man istället lagt hinder för den. har ingen annan uppfattning än regeringen när det kommer till målet om en god avfallshantering med försvarbar miljöpåverkan. Problemet är att regeringens politik är verkningslös och symbolisk. Den utredning som lämnades innan skattens införande avvisade förslaget. Utredningen konstaterade att skatten kommer att vara fiskal, det vill säga rendera intäkter till staten men varken bidra till en bättre miljö eller ett hållbart klimat. Ändå är det som miljösatsning regeringen har motiverat skatten. Insatser måste ske tidigare i avfallskedjan för att få relevans. Avfallsförbränningsskatten begränsar investeringsutrymmet i anläggningarna. Dessutom har den kantats av tillämpningsproblem. Hälften av hushållsavfallet energiåtervinns och ger el, värme och kyla. importerar därtill avfall från andra länder där det annars hade gått till miljöbelastande deponi. Den värmeproduktion som avfallsförbränningen omfattar motsvarar värme till ungefär en miljon hushåll och har fördelen av att vara tillförlitlig året om. anser att skatten ska avskaffas. tas skattebefrielsen på så kallade grödebaserade biobränslen för värmeproduktion bort. Det är en konsekvens av statsstödsregler i EU som börjar gälla och som regeringen borde gjort mer för att få förlängda undantag ifrån.