ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802698 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska initiera avyttringen av i enlighet med det bemyndigande som har beslutat om och tillkännager detta för regeringen. ser inte utförsäljningar av statens egendom som ett ideologiskt självändamål. Emellertid finns statliga innehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras. Detta där det är svårt att motivera det statliga ägandet med nytta för medborgarna eller strategiskt intresse. Ett sådant fall är det helägda bolaget som huvudsakligen bedriver verksamhet inom bemanning, utbildning och matchning på en välfungerande marknad. Det är svårt att motivera varför staten ska bidra till att snedvrida konkurrensen och konkurrera ut privata aktörer på området. finns även ett bemyndigande från om att helt avyttra bolaget. Det har inte blivit fallet och under innevarande år har även staten genomfört ett kapitaltillskott till bolaget om . Detta då bolaget har haft problem under coronapandemin och balansräkningen har behövt stärkas upp. har bolaget haft en sviktande lönsamhet och redovisat förluster. Bolaget saknar samhällsuppdrag och subventioneras nu av staten som ägare, på bekostnad av marknaden. Bolaget bör avvecklas i den statliga portföljen och regeringen ska nyttja det bemyndigande som finns från .
mot · H8027 · 2020-09-08 00:00:00 — Regeringen ska godkänna utländska investeringar av strategisk betydelse ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direktinvesteringar och köp av strategisk infrastruktur av främmande makt ska godkännas av regeringen samt tillkännager detta för regeringen. Under har en rad uppmärksammade köp gjorts av utländska intressen eller utländska företag hemmahörande utanför EU, främst och . Det har rört sig om strategiskt viktiga hamnar och liknande infrastruktur. har det rört sig om faciliteter som en gång tillhört Försvarsmakten men som sålts ut till privata intressen under den nedrustningsperiod var inne i . Det har i vissa fall rört sig om direktinvesteringar i civil infrastruktur av utomeuropeiska intressen, men med en förmodat stor strategisk betydelse . Vid alla sådana köp som av Försvarsmakten eller regeringen bedöms som strategiskt centrala objekt skall regeringen först ge sitt godkännande av en investering eller ett köp. Bedöms rikets säkerhet äventyras vid investering eller köp skall regeringen neka till affären. Denna lag skall självklart stå över det kommunala självstyret.
mot · H80270 · 2020-09-14 00:00:00 — Ändring i grundlagen och avlägsnande av EU-symbol i plenisal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-medlemskap inte ska stå inskrivet i grundlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avlägsna EU-flaggan i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. var redan innan EU-inträdet 1995 en högteknologisk och framgångsrik välfärdsstat med en stark export samt högkvalitativa produkter och tjänster. Till det hade även innan EU-inträdet en hög arbetsmoral och ett välorganiserat samhälle. Allt detta lyckades svenskarna skapa utan en överstatlig union vars lagar har företräde framför våra egna. riksdag har i många frågor reducerats till ett transportkompani utan ett reellt inflytande över allt fler frågor och politiska områden. Det kan inte anses vara rätt eller rimligt att står över de lagar som stiftas av riksdag, det svenska folkets valda företrädare. Det svenska folket har aldrig blivit tillfrågat om detta, utan röstade ja till ett helt annat EU än vad EU framför allt utvecklats till. Ett totalhavererat Schengen med tillhörande invandring av flyktingar och andra till talar sitt tydliga språk. Dagens EU klarar inte och kommer aldrig att klara av den påfrestning detta ger. Jag anser att svenskarna bäst bestämmer själva över sin egen framtid och vill därmed att aktivt ska arbeta för en förändring av dagens EU till ett mellanstatligt samarbete. Jag vill se ett samarbete som inkluderar ett gemensamt intresse att samarbeta kring, exempelvis rörande brottsbekämpning, miljö eller gränskontroller. genomfördes ett antal grundlagsförändringar i . Dessa innebär bland annat att knyts än starkare till EU och till att multikulturalismen som ideologi står inskriven i grundlag. EU-medlemskapet kan och bör vara ett avtal som ska kunna omförhandla eller dra sig ur utan att behöva genomgå något så tidskrävande som en grundlagsändring. Det faktum att inte kan utträda ur unionen oavsett vilken politisk riktning detta samarbete går i, innebär en allvarlig kränkning av principen om nationellt självbestämmande. I riksdags plenisal hänger både en svensk flagga och en . EU‑flaggan hänger där efter ett beslut av talmannen, som vid ett möte med gruppledarna beslutade att EU-flaggan skulle placeras i plenisalen under det svenska ordförandeskapet . Därefter har EU-flaggan hängt i plenisalen. ordförandeskap har avverkats och då EU symboliserar överstatlighet är det ett rent hån mot den svenska demokratin och det svenska beslutsfattandet i att denna symbol fortfarande finns i plenisalen. Den bör därför omgående avlägsnas från den svenska demokratins finrum.
mot · H802703 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för en uppdelning av bolaget och tillkännager detta för regeringen. beslutades det om ett samgående mellan samt Post A/S och där det gemensamma moderbolaget skapades. Syftet med sammanslagningen var att dels genom ökade volymer och finansiella resurser värna den samhällsomfattande posttjänsten på lång sikt, dels skapa värde genom affärens positiva inverkan på framtida tillväxt och lönsamhet. efter samgåendet hade digitaliseringen av traditionellt postburen kommunikation i främst i kombination med de generösa anställningsvillkoren med så kallade särliga villkor för deras anställda gett upphov till problem i bolaget. Detta resulterade i ett kapitaltillskott om från ägarna. Utöver det har bolaget genomfört ett flertal förändringar för att möta denna utveckling såsom att det kan få ta innan ett brev når fram till mottagaren jämför med det tidigare kravet att brev skulle vara framme efter en natts befordran. Trots detta har det framkommit uppgifter om att bolaget riskerar mångmiljardförluster i verksamheten till följd av de fortsatt minskade brevmängderna och då främst i . Detta har även resulterat i att man från danskt håll, i transportutskott, fattat beslut om att utreda de ekonomiska och juridiska konsekvenserna för en uppdelning av bolaget. En sådan motsvarande utredning från svenskt håll är högst rimlig, detta även för att kunna utvärdera olika vägval framåt. Det behövs mot bakgrund av att regleringarna delvis skiljer sig åt och för att man befinner sig i olika skeenden av en digitaliserad postgång. Regeringen behöver skyndsamt utreda de ekonomiska och juridiska konsekvenserna av en uppdelning av bolaget och verksamheten i .
mot · H802706 · 2020-09-30 00:00:00 — Serverhallar – en ny basnäring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utarbeta en nationell strategi för etableringar av datacenter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återbetalning av energiskatt från serverhallar ska vara möjligt, oavsett vem som äger utrustningen, och tillkännager detta för regeringen. Det ständigt ökande behovet av datalagring kommer att kräva allt högre kapacitet till följd av den tekniska utvecklingen, nya konsumtionsmönster och den ökade användningen av molntjänster. Runtom i världen kommer många nya datacenter, centraler för lagring av digital information, att behöva etableras. Vad gäller etablering av denna typ av verksamhet har i ett europeiskt perspektiv många konkurrensfördelar. Kallt klimat, god tillgång på utbildad personal, en bra it-infrastruktur med stor kapacitet, solida geologiska förhållanden och en relativt stabil kraftförsörjning gör att vi står oss väl i en internationell konkurrens. Utöver att har likvärdiga konkurrensförutsättningar av ekonomisk karaktär är det av vikt att med ett samlat grepp jobba med de konkurrensfördelar som finns här. En nationell strategi för etablering av datacenter i och som kanaliserar dessa fördelar vore angeläget för att utöka möjligheterna till att nyetableringarna sker här. Det vore även en viktig del för att kunna förädla det överskott av elenergi som finns istället för en olönsam export av elenergi. sänktes skatten markant för den elenergi som används i serverhallar och beskattades numera på samma nivå som andra elintensiva företag i . Det var ett förslag som drivit på innan det genomfördes och som var en högst välkommen förändring. Detta stärkte kraftigt konkurrenskraften för befintliga serverhallar i samt ökade sannolikheten för nyetableringar avsevärt. Det som har hänt därefter är att inte längre beviljar återbetalning av energiskatt för företag som driver serverhallar och som inte äger sin egen utrustning. Förändringen har även inneburit att serverhallsföretag har begärts i konkurs och flera uppges få det svårt framöver. tolkning är att det finns en risk att inte bara fler serverhallsföretag läggs ned utan också att går miste om framtida investeringar i branschen, vilket även kommer att innebära uteblivna arbetstillfällen. Denna tolkning får en stor betydelse kring hur serverhallsföretaget bedriver sin verksamhet. servrarna själv och hyr ut utrymmet medges återbetalning av energiskatt. Bedrivs istället verksamheten som en tjänst, så kallad co-location, där servrarna ägs av kunderna, medges ingen återbetalning. Med anledning av den tolkning som har gjort anser vi att regeringen ska återkomma till med förslag som ska syfta till att skatteåterbetalning ska kunna ske oavsett vem som äger utrustningen.
mot · H802707 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över statens finansiella mål för som bör sänkas och tillkännager detta för regeringen. är ett aktiebolag, ägt av svenska staten, med uppdrag att bedriva lönsam persontrafik. Bolagets finansiella mål reviderades på årsstämman , vilket resulterade i ett krav på en avkastning på operativt kapital om i genomsnitt. Det innebär en nettoskuldssättningsgrad på 0,5–1,0 gånger och en utdelning som ska uppgå till 30–långsiktigt. Att öka andelen tågresor anses vara av stor vikt i arbetet att minska utsläppen av växthusgaser och att dessa resor i stor utsträckning bör ske med spårtrafik råder det stor samsyn kring. Avgörande för att resenären ska välja tåg är att man kan räkna med punktliga tåg som upplevs som fräscha, moderna och attraktiva. Det ska vara lätt att köpa biljetter och servicen ska vara god under resan. Tågstandarden ska vara hög med olika komfortnivåer att välja på. Detta kräver god och regelbunden service, städning och uppgradering samt emellanåt införskaffande av nya fordon. Persontågstrafiken bör dessutom vara tillgänglig i så stora delar av landet som möjligt. borde då vara den aktör som bedriver trafik även där andra aktörer inte ser någon lönsamhet. Det finns enligt undertecknade ett brett stöd hos svenska folket att ha ett statligt ägt bolag som bedriver persontrafik då den utgör en viktig del av infrastrukturen i . Ett exempel är nattågstrafiken mellan och som tidigare hotats av nedläggning då den hade en svag lönsamhet. Det kan även nämnas att inte bedrev någon trafik på , då det var en omöjlig affär för bolaget att kunna konkurrera med de av skattemedel subventionerade . SJ ägs av den svenska staten och har ett uppdrag att bedriva lönsam persontrafik. De problem med tågtrafiken som redovisats ovan hänger samman med de ekonomiska mål som beslutats om för SJ. Trots att dessa mål reviderades ser vi fortfarande samma problematik. Avkastningskravet bör därför sänkas ytterligare för att bolaget ska kunna komma till rätta med den ovan nämnda problematiken.
mot · H802708 · 2020-09-30 00:00:00 — Starta eget-bidrag till yrkesverksamma ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka tiden för tjänstledigt för att bedriva näringsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett program för starta eget-bidrag till yrkesverksamma och tillkännager detta för regeringen. behöver fler företag om framtidens utmaningar ska . Företagsklimatet behöver gynnas i största allmänhet. Utöver det kan initiativ från staten göras på riktade insatser för denna måluppfyllelse. I finns möjligheten att få stöd till start av näringsverksamhet, även kallat starta eget-bidrag, genom program som hanteras av Arbetsförmedlingen. För att få delta i dessa program krävs dock att man är arbetslös och passar in i något av ett antal förutbestämda kriterier. Det är relevant att framhålla att denna arbetsmarknadspolitiska åtgärd överlag är framgångsrik och att siffrorna ser bra ut gällande att deltagarna hittar en fast försörjning efter programmet. De som har störst förutsättningar att starta och driva framtidens innovativa och högteknologiska företag finns förmodligen inte i kategorin arbetssökande, utan i de allra flesta fall bygger de upp sina företag på andra vägar. Har man ett fast arbete och bär på en företagsidé kan dock steget vara stort att lämna en trygg anställning för att testa vingarna med ett eget företag, varpå samhället riskerar att gå miste om vad som skulle kunna få ekonomin och arbetsmarknaden att växa. finns en lag om rätt till tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet (lag 1997:1293 om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet) under vissa fastställda kriterier, exempelvis att verksamhet inte får konkurrera med arbetsgivarens verksamhet. Detta är givetvis bra, men kan dock ske , vilket bör förlängas . Regeringen ska ta initiativ till att starta upp ett program för starta eget-bidrag för yrkesverksamma. Ersättningen ska motsvara den som råder för arbetslöshetsersättning men utan nedtrappning i ersättningsnivå utöver maxtiden. För att få ingå i programmet ska det ställas höga krav där affärsidén exempelvis kretsar kring en ny innovation och där potential bedöms finnas för tillväxt. Det kan diskuteras om ersättningen ska utgöras av ett rent bidrag eller om det ska omvandlas till ett förmånligt lån om företaget överlever och får upp sin omsättning över en viss gräns. Detta givetvis för att minska konkurrenssnedvridning. Det är inte säkert att detta, likt det traditionella starta eget-bidraget, bör bedrivas i Arbetsförmedlingens regi. Ska företagsidéerna med högst potential få möjlighet, så är det mer rimligt att programmet hanteras centralt, exempelvis inom .
mot · H802709 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt ägande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens mål om av vardera kön i statliga bolagsstyrelser som hållbarhetsmål bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. Många viktiga svenska samhällsfunktioner bedrivs i bolagsform med staten som hel- eller delägare där bolagen generellt verkar på en konkurrensutsatt marknad. är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande. I vissa fall förvaltar statliga bolag nationens naturresurser så att det statliga ägandet garanterar att dessa kommer medborgare till del. Utförsäljningar av statens egendom är inte ett ideologiskt självändamål. Emellertid finns statliga innehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras där man inte kan motivera det statliga ägandet i nytta för medborgarna. Statligt engagemang i centrala samhällsfunktioner anser vi stärker som nation vid extraordinära händelser, såsom finanskriser, handelsblockader och internationella konflikter. Om bolagen drivs enligt marknadsmässiga principer, vilket som regel bör vara fallet, stärks statens kassa genom aktieutdelning. Genom ett visst statligt ägande bibehålls också en demokratisk dimension kring vissa etiska frågor som till exempel kan röra korruption och miljöförstöring. Politiker bör emellertid utöva inflytande över statens bolag med varsamhet och god lönsamhet bör prioriteras högt. I styrningen av de statliga bolagen har regeringen formulerat hållbarhetsmål om att det i varje styrelse ska vara av vardera kön. All sådan form av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön är negativt. All praxis av detta slag inom ramen för offentlig verksamhet bör avvecklas. Varje individ ska bedömas utifrån sina personliga egenskaper och vägen dit kan aldrig gå genom särbehandling på grund av kön. Utöver det faktum att all så kallad positiv särbehandling av en grupp är negativ särbehandling av någon annan, förstärker sådan behandling synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. Det skulle även med nuvarande mål innebära att regeringen exempelvis anser att det är för många kvinnor i bolagsstyrelserna för , och . Mot bakgrund av detta ska regeringens mål om av vardera kön i statliga bolagsstyrelser som hållbarhetsmål, tas bort.
mot · H80271 · 2020-09-14 00:00:00 — Ändrad placering av ledamöter i plenisalen ställer sig bakom det som anförs i motionen om placering i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Enligt tilläggsbestämmelse 6.25.1 till riksdagsordningen (RO) tar ledamöterna plats i plenisalen valkretsvis, med en gammal praxis om ordningen som säger att börjar och sist följer . Inom valkretsen fördelas ledamöterna i första hand efter antalet riksmöten de bevistat och i andra hand efter åldern. Under kammarsammanträdena råder numera fri sittning, men vid voteringarna är ledamöterna tvingade att placeras efter valkrets. har motioner skrivits om att ändra ledamöternas placering i plenisalen även vid voteringar. I svar på dessa tidigare motioner har man hävdat att det inte finns någon stark opinion bland ledamöterna att frångå den nuvarande ordningen med valkretsar. Dock har inte frågan varit föremål för någon större debatt varför man kan ifrågasätta det argumentet. I de flesta länder är ledamöterna placerade efter partitillhörighet. Detta underlättar kommunikationen inom partigruppen och även vid voteringar kan det vara av fördel. Skulle plötsliga ställningstaganden behöva göras underlättar det om partigruppen sitter samlat. För att inte försvåra voteringsproceduren avsevärt bör därför ledamöterna istället placeras utifrån partitillhörighet. Att förändra ledamöternas placering har obetydlig kostnadspåverkan. Därför bör förändringen påskyndas.
mot · H802713 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska delas i två olika bolag, där de konkurrensutsatta spelformerna placeras i ett av bolagen och de monopolistiska spelformerna i ett annat, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska avyttra den del av som verkar på den konkurrensutsatta marknaden och tillkännager detta för regeringen. fattade beslut med anledning av propositionen om en omreglerad svensk spelmarknad. Följden av beslutet blev att det tidigare svenska spelmonopolet avskaffades, och trädde ett licenssystem i stället i kraft på den svenska spelmarknaden. Genom detta har staten även nu en ny uppgift i att utöva tillsyn över spelmarknaden och vars uppdrag har ålagts Spelinspektionen. som staten utövar denna tillsyn och reglerar marknaden, deltar staten på marknaden. Staten verkar även på den del av marknaden som fortsatt lyder under förbudslagstiftningen. En process måste påbörjas där bolagets verksamhet på den omreglerade marknaden separeras från den övriga verksamheten i två olika bolag. Med en sådan indelning kan de former av spel som kommer det svenska föreningslivet till del säkras. Avsikten därefter är att staten inte ska vara kvar som en aktör på den konkurrensutsatta marknaden och där det bolag som verkar på den konkurrensutsatta marknaden ska säljas. behöver moderniseras och den statliga spelpolitiken bli konsekvent och trovärdig, där fokus på riktigt ligger på att reglera spelmarknaden och ta ansvar för folkhälsan genom att skydda konsumenterna.
mot · H802714 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten som ägare ska verka för att delas upp i två delar – samhällsviktig infrastruktur respektive telekomverksamhet – och att regeringen bör ges ett bemyndigande att avyttra ägandet i telekomverksamheten och tillkännager detta för regeringen. förvärvade , där bland annat TV4 och C ingår. har varit starkt kritiska till detta uppköp ända sedan affären blev känd. Det är problematiskt att staten indirekt, via dominerande innehav i , blir ägare av annan marksänd tv, där man sedan tidigt indirekt även har kontrollen över public service, även om det inte planeras en politisk styrning av kanalerna. Resultatet av denna affär är att staten riskerar att uppfattas som avsändare av i praktiken alla marksända kanaler. En sådan stark statlig dominans som blir följden av denna affär är inget som brukar förknippas med västerländska demokratier. I ska det finnas fri och oberoende media, vilket upprätthålles genom flera privata aktörer och en sund konkurrens mellan dem. Telekomverksamhet ska inte vara en kärnverksamhet som staten bör syssla med. har valt en inriktning som inte ligger i linje med statens intressen och där vår ingång är att bolaget bör delas upp utifrån samhällsviktig infrastruktur respektive telekomverksamhet. Det är inte uppdrag att bedöma rent affärsmässiga handlingar och full respekt finns för att anser att förvärvet av är en god affär och rätt strategi för bolaget. Det är dock uppdrag att ta ansvar för att demokrati och en sund konkurrens råder i . Det finns ingen anledning att vänta ut konkurrensprövningen hos utan regeringen bör verka för en uppdelning av där samhällsviktig infrastruktur och telekomverksamhet skiljs åt samt där regeringen ges ett bemyndigande att avyttra ägandet i telekomverksamheten.