mot · H802662 · 2020-09-30 00:00:00 — Detta är något som vi förvisso delvis kan instämma i, men där den största bristen med nuvarande marknadsmodell varit att den inte klarar av att tillföra produktion som överlag överensstämmer med landets säsongsmässiga variationer. Något som ökat vår sårbarhet under vinterns mörka och kalla dagar. Det är viktigt att säkerställa att erforderlig produktionskapacitet finns i händelse av extrema förhållanden och att förutsättningar skapas för att driva fram marknadsbaserade investeringar i sådan elproduktion. Utformning av eventuella styrmedel eller marknadsmodeller bör framledes utformas för stora utmaning, de säsongsmässiga variationerna, vilket inte är fallet. Med anledning av ovanstående behöver införandet av effektcertifikat i utredas. Utgångspunkten ska vara att skapa incitament för att investera i kapacitet motsvarande ett fördefinierat effektbehov, vilket långsiktigt ska bidra till att säkerställa ett robust och leveranssäkert kraftsystem för hushållen och näringslivet. Avsikten är att inom systemet ska såväl konsumenter som producenter kunna delta för att säkerställa att effekt finns tillgängligt motsvarande den fördefinierade nivån. 5.3 Borttagen skattereduktion för mikroproducenter Regeringen har infört en form av nettodebiteringssystem, eller vad som kom att kallas skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el, där producenter ska få en skattereduktion som motsvarar två gånger den energiskatt som belöper på den mängd el som mikroproducenten matat in på elnätet upp till 30 000 kWh. Detta i den mån denne gjort motsvarande uttag från nätet. Inledningsvis innebär denna reform kostnader i statsbudgeten, budgeteras skatteutgiften till . riskerar detta dock att bli kostsamt och får dessutom till följd att elproducenter som verkar på affärsmässig grund får en reducering på intäktssidan. Införandet av detta system är till synes uteslutande kopplat till att främja solceller. Ett väsentligt problem gällande solceller är den oregelbundna produktionen i och med att kraftkällan är beroende av solljus. Detta medför att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader. I princip styrs flödena av elkraft över nationsgränsen av temperaturen och överkapacitet exporteras samt import av el sker . begränsas dessutom produktionen genom att underhåll planeras in, lagring av vatten sker i magasinen och vissa anläggningar helt stängs av. Detta innebär i praktiken att alla subventionspengar till solkraft är en ren samhällskostnad. Solceller producerar som bäst och några månader framåt, i princip ingenting årets mörkaste och kallaste månader. Vad detta innebär är att solceller inte kan ersätta någonting annat i energisystemet då vi ändå måste ha kapacitet att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som högst. infaller just när det är som mörkast och kallast. Detta medför att investeringar sker i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Miljövänlighet måste också innebära resurseffektivitet. Under andra förhållanden, i andra delar av världen, kan solceller komma till sin rätt. Detta kan till exempel gälla där det finns hög solinstrålning som energin används till kylning, alltså att efterfrågan är som störst när solen skiner. I är förhållandet dock det omvända för energisystemet som helhet. Alltsedan omregleringen av den svenska elmarknaden har en relativt stor andel av elkunderna inte gjort något aktivt val för sina energileveranser och i stället fått ett anvisat elavtal. Problemet med dessa elavtal är att de i de flesta fall är dyrare än genomsnittet. lade regeringen fram en proposition kring anvisade elavtal. Ändringarna i den gällde dels systemet med anvisad elleverantör, dels innehållet i elleverantörernas fakturor. Förslaget syftade till att säkerställa att kunder med anvisade avtal har skäliga villkor, att minska andelen kunder med anvisade elleverantörer och att öka kundaktiviteten på elmarknaden. Dessa nya regler trädde i kraft . har andelen anvisade elavtal fortsatt att minska, däremot har det inte hänt särskilt mycket med skillnaden i pris för de anvisade elavtalen. Fram minskade prisskillnaden avsevärt, och de anvisade elavtalen var billigare i jämförelse med det rörliga elpriset och andra avtalstyper. Därefter har prisskillnaden snabbt ökat och de anvisade elavtalen återigen blivit dyrare. Med anledning av detta anser vi att ska tillkännage för regeringen om att anvisningsavtal bör tas bort. Ambitionen med energiforskningen ska vara att reducera beroende av fossila bränslen och att utveckla den inhemska energiindustrin. På kommer inte subventioner till enskilda energislag att lösa några problem, miljövänliga och förnybara energislag måste alltså kunna hävda sig själva på marknaden. Sett utifrån att kärnkraften står för nästan hälften av vår elförsörjning så har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. För att kunna uppnå ny, modern och ännu mer säker kärnkraft i behövs också en hög nationell kompetens och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Vi vill därför satsa på en statligt finansierad forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft med syftet att kunna återanvända det använda kärnbränslet. Framtiden kräver ren energi till rimliga priser och i det perspektivet måste forskningen på detta område prioriteras.