mot · H8023300 · 2020-10-06 00:00:00 — Detsamma bör gälla när poliser utsätts för våld som är att jämföra med misshandel av normalgraden. En utredning pågår just nu som ska ta ställning till i vilken utsträckning polisers och andra särskilt utsatta yrkesgruppers rätt till kränkningsersättning bör utvidgas, där slutsatserna ska redovisas . En sådan förändring är angelägen och kan inte tillåtas dra ut . Det är därför viktigt att regeringen prioriterar frågan och skyndsamt återkommer till med ett förslag om höjd kränkningsersättning i nära anslutning till att utredningen presenterat sina slutsatser. Skyddande av myndighetspersoners identiteter Det har blivit vanligare att poliser, främst de som arbetar i yttre tjänst, efterfrågar skyddad identitet. Detta är bland annat en följd av att poliser ofta filmas av allmänheten under ingripanden. anser att det bör utredas hur fler personer som arbetar på och andra myndigheter kan få skyddade uppgifter av olika slag. Exempelvis kan endast poliser i få kvalificerad skyddsidentitet men inte andra tjänstemän vid polisen. Dessutom behöver en översyn göras om hur alltifrån åklagare till andra personer som jobbar på socialkontor eller exempelvis ska skyddas. Det är även centralt att ett slags mellanvariant utreds då en skyddad identitet ofta medför vissa problem som inte fungerar för alla. Exempelvis är det både svårt och framför allt inte önskvärt att en polis med familj i princip ska behöva gå under jorden vid erhållandet av en skyddad identitet. En sådan utredning bör få ett brett uppdrag att se över hur poliser och andra tjänstemän på bästa sätt kan erhålla ett bättre skydd av sina identiteter. Fler poliser och en starkare lokal närvaro är centrala delar för en förbättrad brottsbekämpning och ett tryggare . är det viktigt att de olika delarna inom myndigheten fungerar på ett tillfredsställande sätt och inte skapar flaskhalsar i polisens arbete. bedriver kontinuerligt ett arbete för att effektivisera verksamheten i syfte att minska kostnader, effektivisera arbetssätten och öka kvaliteten för medborgarna. Det är positivt, men finns det tydliga exempel på delar i verksamheten som kan effektiviseras med hjälp från politiskt håll. Ett sådant exempel är Nationellt forensiskt centrum (NFC). En mer komplicerad brottslighet och tystnadskulturen har medfört att efterfrågan på forensiska analyser har ökat kontinuerligt. har det återkommande rapporterats om att NFC blivit en flaskhals för brottsutredningarna. NFC är en viktig del i polisens utredningsarbete och avgörande i arbetet med att nå fällande domar. Mot bakgrund av detta har presenterat separata satsningar på NFC. Det finns även indikationer på att it-analyser är en annan del inom som bromsar upp polisen i deras brottsbekämpande arbete. I vissa fall kan det ta upp till att exempelvis tömma en telefon på information. Detta påverkar bland annat ärenden som avser utredningar om barnpornografibrott, som alltid bygger på tömning av datorer och telefoner där materialet senare ska granskas av särskilda utredare specialiserade på barnpornografibrott. Det får ofta till följd att en misstänkt sedan får straffrabatt på grund av att ärenden tagit att utreda. En annan sådan flaskhals är polisens it-system, där Statskontoret konstaterat att it-systemen utgör ett hinder för att utveckla verksamheten och uppnå högre effektivitet. Samtliga flaskhalsar måste undvikas i den mån det är möjligt och en effektivisering av är en viktig del i att frigöra tid för de anställda att ägna sig åt polisens kärnuppdrag – att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten. vill därför ge i uppdrag att identifiera flaskhalsar inom myndigheten och prioritera processerna med att arbeta bort dessa. Fler och bättre kameror och annan teknisk övervakningsutrustning Tillse att polisen får möjlighet att följa trafikflöden i realtid via kamerasystem, egna eller andras som t ex kameror för trängselskatt. Detta ska få användas både för att förhindra och utreda brott, det vill säga även i underrättelseverksamhet. Kameraövervakning är ett viktigt verktyg för polis och rättsväsende att klara upp fler brott. I svårutredda brottsutredningar är kameraövervakningen särskilt viktig. Kameraövervakningen har också en starkt brottsförebyggande effekt och är ett viktigt hjälpmedel i utredningar av exempelvis gängkriminalitet där människor ofta inte vågar vittna. Det är även en viktig trygghetsskapande åtgärd och vi ser därför ett stort behov av en ökad kameraövervakning generellt i samhället. Det är viktigt att de kameror som sätts upp är av en viss kvalitet. Detta har efterfrågats av som påpekat att bilder från kameraövervakning som används i samband med brottsutredningar ofta inte håller tillräckligt bra kvalitet. För att säkerställa att det filmmaterial som polisen inhämtar från externa aktörer i samband med brottsutredningar håller en tillräckligt hög kvalitet vill vi utreda om det går att införa ett kvalitetskrav i samband med tillståndsgivning för kameraövervakning. vill utöka polisens kameraövervakning och förbättra kvaliteten på de kameror som sätts upp framöver. Vi vill även att polisens tillgång till annan teknisk övervakningsutrustning ses över, exempelvis att sätta upp och aktivera ljuddetektorer som kan användas i syfte att upptäcka skottlossningar, glaskross och skrik. Fler personer bör topsas för DNA Personer som är skäligen misstänkta för brott som kan ge fängelse kan bli föremål för DNA-topsning och registreras i DNA-registren. behöver polisen göra en bedömning av om just det aktuella brottet kommer leda till annat än böter. Det är dock en förhållandevis svår bedömning att göra. Dessutom undantas många straffbelagda gärningar genom kraven på förväntan om annan påföljd än böter. föreslår att lagstiftningen ändras så att det istället blir möjligt att genomföra DNA-topsningar på personer när det finns fängelse i straffskalan. Det innebär att det vid exempelvis brott som skadegörelse, grov olovlig körning och ringa stöld, som leder till böter men där fängelse ingår i straffskalan, skulle bli möjligt att genomföra topsning. Om fler topsningar gjordes skulle det i förlängningen leda till att fler brott skulle kunna upp då fler som misstänks för brott kommer att finnas registrerade i , som en misstänkt gärningsman kan knytas till eventuella tidigare brott. Förändra regelverket för insamling, lagring och användning av biometriska uppgifter Reglerna om insamling, lagring och användning av biometriska uppgifter behöver moderniseras så att de inte utgör hinder för polisens möjligheter att utreda och klara upp brott. Detta har även påtalat för regeringen. anser att polisen bör ges förbättrade förutsättningar att hantera biometriska uppgifter i form av bl.a. DNA, foto och fingeravtryck både för att bättre kunna utreda brott och för att med högre säkerhet kunna säkerställa personers identitet. Ett exempel handlar om att knyta DNA från en avliden målsägande i exempelvis en gängrelaterad skjutning till spår som säkrats vid tidigare brottsplatser. är det inte tillåtet att använda målsägandens DNA-profil för att göra jämförelser med spår från andra brottsutredningar. Begränsningen leder till problem i de situationer där målsäganden avlidit och det t.ex. inte går att jämföra dennes DNA-profil med DNA-spår som registrerats i en eller flera andra brottsutredningar. Ett annat exempel är uppgifter om en avliden person, där nuvarande lagstiftning innebär att uppgifter tas bort från bl.a. när personen avlider. Mot bakgrund av den allvarliga utvecklingen med skjutningar bör dessa regler ändras för att skapa bättre förutsättningar att klara upp fler brott. Tydligare mål för polisen och resultatuppföljning När få brott upp och upptäcktsrisken är låg riskerar brottsligheten att öka och få fäste på allt fler platser. För att säkerställa kvaliteten i polisens utredningar och att fler brott blir utredda krävs bland annat att har tydliga och mätbara mål för sin verksamhet och att målen följs upp. Den diskussion som tidigare funnits om så kallad pinnjakt inom polisen får inte vara en ursäkt för att undvika ett målmedvetet och planerat arbete. Det måste vara enkelt att komma i kontakt med polisen, oavsett var i landet man bor och på vilket sätt man väljer att kontakta polisen. Polisen måste vara tillgänglig. Människor förväntar sig modern kommunikation och rimliga svarstider. Alltför ofta går det innan allmänheten får ett svar när man kontaktar polisen. Åtgärder behöver vidtas för att säkerställa att det går att nå inom rimlig tid även vid icke akuta ärenden. Polisens samlade trafikövervakande arbete En god och säker trafikmiljö kräver inte bara ett bra vägnät. Det kräver också en bra efterlevnad av trafikregler. Alltför många utsätter sina medtrafikanter för livsfara eftersom man har valt att köra påverkad av alkohol eller andra droger. Det är en brottslighet som i huvudsak bara kan begränsas med regelbundna kontroller och en synlig polis på våra vägar. Kameror kan bidra med att beivra fortkörningar men inte rattfylleri. upptäcks även annan typ av brottslighet vid polisens stickprovskontroller. Det trafikövervakande arbetet har minskat . Därför bör det göras en översyn av polisens samlade trafikövervakande arbete. I detta arbete bör ingå en studie av hur detta arbete genomförs i andra jämförbara länder. Kontrollen av den tunga lastbilstrafiken kräver en särskild yrkeskompetens. Bristande underhåll och undermåligt material i tunga fordon, ibland kombinerat med för långa körtider, innebär en stor fara på våra vägar. Alliansregeringen tog fram ett förändrat regelverk för att kunna förhindra att tung trafik skulle kunna fortsätta färdas när brister uppdagas. Kontrollen av dessa fordon kräver dock välutbildade trafikinspektörer. Polisen måste tillse att denna kompetens upprätthålls. Skärpta straff för rattfylleri och olovlig körning är straffet för rattfylleri antingen böter eller fängelse och för grovt rattfylleri fängelse i högst . Straffet för olovlig körning är böter och för grov olovlig körning fängelse . En skärpning av straffskalorna för rattfylleri och grov olovlig körning så att straffmaximum uppgår till fängelse skulle göra att straffskalorna står i bättre proportion till brottens allvar. Dagens straffskalor för rattfylleri, drograttfylleri och grov olovlig körning innebär dessutom att personer som är misstänkta för dessa brott inte kan anhållas och häktas. Det är inte acceptabelt att en person som gör sig skyldig till rattfylleri eller grov olovlig körning inte kan frihetsberövas i väntan på huvudförhandling. En skärpning av straffmaximum för dessa brott till fängelse skulle ge åklagare möjlighet att anhålla och begära dessa personer häktade. har tillkännagivit för regeringen att skärpa straffen och en utredning har presenterat förslag. Regeringen måste nu skyndsamt återkomma till med förslag som innebär att straffen för denna typ av brott skärps.