mot · H8023170 · 2020-10-06 00:00:00 — Då ska frukterna av det arbetet också komma hela landet till del. Vi behöver en annan politik, en politik som ger hopp och skapar förutsättningar för jobb, bostäder och god offentlig service. 8.6 Femicid-paket mot mäns våld mot kvinnor, sexköp och människohandel för sexuella ändamål Kvinnor dominerar alltjämt som vårdnadsgivare, både i hemmen och genom betalt men lågavlönat vård- och omsorgsarbete. Vilket i förlängningen leder till låga pensioner. som viktiga funktioner i välfärdssamhället, såsom barnomsorg och äldreomsorg, är en förutsättning för att kvinnor och män ska kunna förvärvsarbeta på lika villkor, så är det också flest kvinnor som arbetar inom välfärden. Kvinnor är således till stor del beroende av en välfungerande välfärd både för sitt förvärvsarbete och för sin försörjning. Ett problem med tydlig könsmaktsdimension i är att stress och psykisk ohälsa ökat bland många kvinnor, särskilt bland unga flickor. Ohälsan bland äldre lågutbildade kvinnor har bl.a. att göra med nedskärningar och ökad press i arbetslivet genom att lönearbete och jobbskatteavdrag prioriterats snarare än skattemedel till offentlig verksamhet. Det finns mycket lite empiri som skulle tyda på att vi får rättvisa, jämställda och långsiktigt rationella satsningar genom en välfärdsmodell som är utformad som en marknad och bygger på snabba vinster och kvartalstänkande. I stället behövs en starkare och gemensamt finansierad välfärd som utjämnar skillnader mellan fattig och rik samt kvinnor och män. En aspekt av spridningen av coronaviruset, dess samhällseffekter och konsekvensen av att allt fler är hemma med ett begränsat umgänge, är att kvinnor och barn som lever med våldsamma män riskerar att drabbas hårt. Isolering och ekonomisk kris kan trigga våldet, som det är känt att våld mot kvinnor och barn vanligtvis eskalerar och sammanhängande ledigheter, som jul- och nyårshelgerna, när mycket tid spenderas i hemmet. Kvinnor och barn som utsätts för mäns våld måste få stöd både från det offentliga och från särskilda specialistverksamheter. Våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem och har förödande samt långtgående konsekvenser både för de individer som drabbas och för samhället i stort. Det finns inga fredade zoner, våldet finns i alla länder och samhällsskikt och bygger på en ojämn fördelning av makt, både i hemmet och i samhället. Våldet och dess uttryck är allt som oftast komplext och mångfasetterat. FN definierar våld mot kvinnor enligt följande: ”Varje könsrelaterad våldshandling som resulterar i, eller troligen kommer att leda till, fysisk, sexuell eller psykisk skada eller lidande för kvinnor, samt hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, vare sig det sker i det offentliga eller privata livet.” I uppskattas att av alla kvinnor under sin livstid kommer att utsättas för våld av en gärningsperson de har eller haft en relation till. Våld är en maktutövning och även om det i högre grad är kvinnor som drabbas av relationsvåldet är även män utsatta. till statistiken gällande våld generellt i samhället är det dock tydliga indikatorer på att kvinnor i högre utsträckning än män blir utsatta för våld av en gärningsman de har en relation till. Det är viktigt att ha ett brett synsätt gällande bakomliggande faktorer till varför våld i nära relationer uppkommer och utförs. Det är naturligt att söka enkla svar på ett omfattande och söndrande samhällsproblem. Det är dock av största vikt att inte använda förklaringsmodeller där endast individens gärningar hamnar i fokus. I dagens debatt är det enkelt att prata om våldets utövare som personer med svår beroendeproblematik eller psykisk sjukdom men det riskerar att förflytta fokus från det strukturella perspektivet som måste tas i beaktande när det gäller våld. Vidare är inte heller kvinnoförtryck betingat av en viss kultur eller vissa traditioner. Våld mot kvinnor i nära relationer har sina rötter i den rådande samhällsstrukturen där det finns en given över- och underordning kopplad till kön. I arbetet med att förhindra att kvinnor utsätts för våld av sin partner behöver man gå till botten med vad som skapar våldsamma beteenden. Det finns många föreställningar och förutfattade meningar kring både vem som slår och vilka det är som drabbas. Genom att förskjuta diskussionen till att handla om dem som utsätts bromsar det möjligheterna att förhindra våldet. Därför är det mer intressant att undersöka och utforska varför män väljer att slå och inte varför kvinnor väljer att stanna i en våldsam relation. Det våldspreventiva arbetet måste både utvecklas och trappas upp i . Om insatser endast satsas på omsorg och omvårdnad för dem som utsätts kommer vi inte att komma till rätta med våldets utbredning och konsekvenser. Det är endast genom preventivt arbete våldet kan minska i samhället. Vidare får självklart inte det arbetet ske på bekostnad av stöd och insatser för personer som utsätts. I arbetet med att bekämpa våld mot kvinnor får inte kvinnor och män som utsätts för våld i samkönade relationer hamna i skymundan. Detsamma gäller kvinnor och män som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Därför behöver breda och stora insatser på området genomföras och det är politikens skyldighet att behandla våldet som det folkhälsoproblem det är. Vi får inte glömma bort metoo. Genom metoo-rörelsen har ljuset både riktats mot det sexuella våld som kvinnor utsatts för världen över och de bakomliggande maktstrukturer som gjort att våldet kunnat fortgå. Mäns hat mot kvinnor manifesteras såväl genom våld i nära relationer och våldtäkter som köp av sexuella tjänster. Det finns fortfarande ett genomgående problem inom hela rättskedjan när det gäller hanteringen av det sexualiserade våldet. Från polisens upptagning av anmälan, säkrande av teknisk bevisning, åklagarens utredning till tingsrättens dom. Omedvetna fördomar och strukturer som inte tar kvinnors utsatthet på allvar och synen på kvinnor som brottsoffer gör att ärenden läggs på hög i polisens interna prioritering, att förundersökningar läggs ned och att domare ställer orimliga krav på brottsoffrets beteende för en fällande dom. I stället för hårdare lagstiftning och lägre beviskrav bör hela rättskedjan kompetensutvecklas. Vi avsätter därför medel, , för ett femicid-paket där polis, åklagare och domare ska ingå i syfte att mäns våld mot kvinnor, sexköp och människohandel för sexuella ändamål ska hanteras med kunskap, rättssäkerhet och seriositet i hela rättskedjan. I paketet ingår även inrättandet av ett nationellt resurscentrum mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. 8.7 Arbetsintegrerat lärande för att möta personalbristen inom utbildningssektorn Välfärden lider av personalbrist som ser ut att öka . För att garantera en fungerande välfärd i hela landet vill möta personalbristen genom fler utbildningsmöjligheter som kombinerar betalt arbete i välfärden med utbildning. kan man i studera till lärare på deltid som man är anställd inom skolan på deltid. Detta kallas arbetsintegrerat lärande och är en modell som fått spridning i hela landet. började satsa på vad de kallar arbetsintegrerat lärande. Det innebär att när en person antas till utbildningen blir den också anställd på en skola i en av de kommuner i regionen som högskolan samarbetar med. I innebär det arbete på som de studerar till lärare på vilket ger en utbildningstid på 11 terminer. vill införa en modell liknande Dalamodellen i nationell skala för att möta personalbristen inom utbildningssektorns yrken, såsom lärare, förskollärare och lärare mot fritidshem. Förslaget är att avsätta pengar för att låta fler lärosäten införa denna modell i samarbete med kringliggande kommuner. Modellen ska också kunna användas för anställningar där studiedelen sker på distans. Kostnaden för utbildningen beräknas rymmas inom befintligt anslag för lärarutbildningen i och med att söktrycket är lågt på många orter. vill avsätta pengar för att staten ska stå för anställningskostnaden för dessa personer. För varje person och år blir det en kostnad på ca och för hela utbildningstiden uppgår kostnaden till 1,8 miljoner per person om man utgår från snittlönen för lärare i och utbildningen pågår under 11 terminer. Förslaget föreslås finansiera 1 000 nya platser . Första året kostar satsningen för att sedan trappas 2022 och 2023. Fullt utbyggt kostar den . 8.8 Skapa bättre förutsättningar för personer med funktionsnedsättningar () internationella konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning antogs av och undertecknades av 82 länder, däribland , . hade konventionen ratificerats av 180 länder, inklusive EU. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning tillhör de centrala konventionerna om mänskliga rättigheter men skapar i sig inte några nya rättigheter utan har till syfte att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Utgångspunkten är att funktionshinder är en social konstruktion och att det är hinder i samhället, inte individens funktionsnedsättning, som leder till exkludering. Personer med funktionsnedsättning anses vara fullvärdiga rättighetsbärare och en del av den mänskliga mångfalden. anser att konventionen ska implementeras i svensk lagstiftning. Vi anser vidare att konventionen inte uppfylls så länge inte LSS återupprättas. Vi kräver att LSS åter ska bli en funktionsduglig lagstiftning. Vi anser vidare att huvudmannaskapet för den personliga assistansen ska förstatligas. Det finns stora behov av att bygga om vårt samhälle så att det blir mer tillgängligt. Vi vill se moderna städer och samhällen där det offentliga rummet är byggt för oss alla och föreslår därför ett särskilt stöd för tillgänglighetsanpassning på . Se avsnitt 12.3.5. 8.9 Gör högre utbildning och vuxenutbildning tillgänglig för fler Komvux är en viktig andra chans för många människor. anser inte att tjockleken på ens plånbok ska avgöra om man har råd med kurslitteratur eller inte. De omfattande undersökningar som CSN genomför visar tydligt att äldre studerande upplever att det är svårare att få ekonomin att gå ihop. För att göra vuxenutbildningen till ett verkligt alternativ för fler vill därför att statliga medel riktas i en satsning för att vuxenutbildningen ska kunna tillhandahålla kurslitteratur. Satsningen är utformad som ett statsbidrag med ett schablonbelopp på per studerande och kurs till utbildningsanordnarna för inköp av kurslitteratur i klassrumsuppsättningar. Detta föreslås införas från starten av . Förslaget har en relativt hög introduktionskostnad för inköp av böcker, men får en lägre kostnad efterföljande år. För ändamålet avsätts 2021. När fler blir arbetslösa i coronapandemins spår är det viktigt att satsa på fler utbildningsplatser på högskolan, både hela program och kortare kurser för den som behöver vidareutbilda sig. Högskolans huvuduppgift är att förmedla kunskap och bildning. Den är viktig för att skapa välstånd och ett öppet och demokratiskt samhälle. syn på kunskap som en demokratisk rättighet innebär att det är viktigt att bredda rekryteringen till högskolan. Möjligheterna till utbildning ska vara till för alla, inte bara för några få. Den sociala, könsmässiga och etniska snedrekryteringen har visserligen minskat under tack vare studiemedel, utbyggd högskola samt fler och nya utbildningar. Det finns dock stora skillnader kvar mellan såväl utbildningar som högskolor i hur väl de har lyckats att bredda rekryteringen. vill stärka kvaliteten på högre utbildning och föreslår därför en höjning av ersättningen per helårsstudent till lärosätena. anslår till detta. För att stärka studentinflytandet och öka tryggheten för studenter anslås även till studentkårerna. Sommarmånaderna är ofta särskilt svåra för studenter att få ekonomin att gå ihop. Vi vill göra utbildning och kunskap tillgänglig för fler människor. Det ska inte spela någon roll hur mycket pengar du eller dina föräldrar har på banken, alla som vill ska kunna läsa vidare. För att lyckas med det, behövs ett studiestödssystem som gör det möjligt att gå runt ekonomiskt. vill därför införa ett semestertillägg i vårterminens studiemedel. Förslaget innebär att för varje studiemedel som söks och beviljas på vårterminen betalas det ut en veckas studiebidrag . För ändamålet avsätts . Högskolan måste vara öppen och tillgänglig för alla. Vi gör därför satsningar för att fler med funktionsnedsättning ska kunna få tillträde till högre utbildning och för att alla ska få det stöd som behövs för att klara utbildningen. Vi vill även att högskoleprovet ska bli tillgängligt för fler. Totalt anslås för dessa ändamål 2021. Alla barn ska ha goda uppväxtvillkor och ges lika bra förutsättningar i livet. Ett ekonomiskt jämlikt samhälle skapar bättre chanser och uppväxtvillkor för alla barn. Under har många i fått det bättre, som de sociala och ekonomiska klyftorna ökar. Den grupp som har det sämst i samhället ligger kvar på samma nivå som tidigare eller har fått det sämre. Var man bor och vad ens föräldrar tjänar får allt större betydelse för de barn som växer upp . Skillnaderna i hälsa ökar och hur friska vi är och hur länge vi lever beror mycket på vad vi tjänar och var vi bor. Därför behövs det en politik som gör upp med ojämlikheten och skapar en ekonomi som funkar för alla, inte bara för de rikaste. Det krävs satsningar bl.a. på fler jobb, rätt till arbete på heltid och en fungerande sjukförsäkring, men det behövs även satsningar på saker som direkt berör barns vardag och fritid. 9.1 Stärk förskolan och fritidshemmen anser att förskolan ska vara en rättighet och en möjlighet för alla barn. Vi har därför medverkat till reformer av förskolan som har gett ökad tillgänglighet och förbättrad kvalitet. Bland dessa reformer kan nämnas maxtaxa, statsbidrag till personalförstärkning och andra kvalitetsförbättrande åtgärder, rätt till förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga, allmän förskola, läroplan för förskolan, förtydligande av det pedagogiska ansvaret samt skyldighet för kommunen att erbjuda förskola. Förskolan har långsiktiga positiva effekter på barns lärande och utveckling. Förskolan har även utjämnande socioekonomiska effekter genom att barn från resursfattiga familjer drar störst nytta av att vistas i förskola. Bra barnomsorg är lika viktig för barns utveckling som en bra skola. Därför borde också rätten till en bra barnomsorg för alla barn vara en självklarhet. Bra barnomsorg är också en förutsättning för att kvinnor och män ska kunna förvärvsarbeta på lika villkor. Vi vill ha en pedagogisk verksamhet med så hög kvalitet som möjligt. Den målmedvetna satsningen på förskolan i har gjort att den internationellt sett intar en särställning både vad gäller tillgänglighet, kvalitet och pedagogisk utveckling. Men för att den jämlika förskolan ska fortsätta behöver barngruppernas storlek begränsas och personalens arbetsmiljö förbättras. Rätten till 30 timmars förskola behöver också utökas till alla barn. Personalen i förskolan arbetar i allt större barngrupper, det har blivit fler barn i förskolan med allt längre vistelsetider. Dessutom har förskolepersonalen en läroplan som ska följas, med allt större krav på den pedagogiska verksamheten och dokumenation, som de ska finnas där för alla barn och se till varje barns individuella behov. Rådande forskning om storleken på barngrupper och anknytningsteori samt rekommendationer avseende barngruppsstorlekar är eniga. I en barngrupp i åldern 1–bör det inte vara fler än 12 barn på 3 pedagoger och i åldern 3–bör det inte vara fler än 15 barn på 3 pedagoger för att barnen ska må bra. Det finns dock inga regleringar om hur stora barngrupperna får vara , vilket påverkar personalens arbetsmiljö och därmed barnens rätt till en jämlik förskola. Det finns också exempel från kommuner där barngrupperna administrativt delats upp för att det ska se bra ut på papperet men att de sedan delar på samma lokal och har verksamhet ihop. För att motverka denna utveckling tillför i en särskild personalsatsning riktad mot förskolan, i syfte att minska barngrupperna. Fritidshemmen är en viktig del av skolans pedagogiska uppdrag. För barn som inte får tillräcklig stimulans hemifrån kan fritidshemmen ge stöd och hjälp i skolarbetet. Men där ges också det informella lärandet ett annat utrymme än i skolan. Fritidsverksamheten skapar viktiga sammanhang för social och demokratisk utveckling och innebär ett viktigt komplement till skoldagen. föreslår en satsning om på fritidshemmen. Skolan ska ge alla elever samma möjligheter till en bra utbildning och lägga grunden för ett liv med goda möjligheter att kunna delta och påverka i det demokratiska samhället. En skola för ett modernt och demokratiskt samhälle handlar dock inte bara om att utbilda för arbetslivet – det handlar också om allas rätt till kunskap. Arbetarrörelsen byggde upp en skola för alla , i strid mot en höger som ville att kunskap skulle vara ett privilegium för några få. I inget annat land var skillnaderna i resultat mellan skolor så små som här. Nedskärningarna i den offentliga sektorn dränerade den allmänna skolans resurser. Så gjorde också den nästan obegränsade rätten att inrätta fristående skolor – till billigt pris och på kommersiella grunder. Utvecklingen går åt fel håll, då elevers bakgrund spelar en allt större roll . Hur mycket elever lär sig beror alltmer på vilken skola de hamnar i och vilka föräldrar de har. Så behöver det inte vara. vill återupprätta den jämlika och sammanhållna skolan. När elever med olika bakgrund och livsåskådning möts förbättras inte bara resultaten utan också sammanhållningen. Skolan kan inte avskaffa klassamhället, men jämna ut klasskillnader så att alla barn får en bra start i livet. Därför bör den tillföras mer resurser som fördelas efter behov, så att de barn som behöver stöd kan få det direkt och inte halkar efter. För att kunna kompensera för elevers olika bakgrund och behov måste skolans resurser användas rätt och . För elever i behov av särskilt stöd sätts de största insatserna in först i slutet av och i gymnasieskolan, trots att all forskning visar att tidiga insatser ger bäst resultat. Vi vill ändra på detta och se till så att det finns tillräckliga resurser för särskilt stöd redan i förskolan och i . avsätter därför för en personalsatsning i lågstadiet. En mer tillgänglig och anpassad arbetsmiljö i skolan kan göra stor skillnad för arbetsro och trivsel för alla barn. Det kan t.ex. handla om möbler som är ljuddämpande eller om skärmar för att elever som behöver kunna sitta ifred ska få göra det. För att Specialpedagogiska skolmyndigheten ska kunna ge ett utökat stöd till en förbättrad arbetsmiljö i skolan avsätter för detta ändamål. En förutsättning för ett riktigt bra skolsystem är att det fokuserar på det viktigaste. Kvaliteten och behoven ska alltid komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. I skola och förskola ska det finnas personal så att varje barn får det stöd hen behöver, något som inte får prioriteras ned för att skapa vinstutdelning till ägarna. För att nå dit behöver skolan avkommersialiseras. anser att skolans mål ska vara att ge eleverna den bästa kunskapen – inte att generera vinst till privata bolag. För en likvärdig utbildning behövs ett slut på vinstintresset inom skolväsendet. stödde kommunaliseringen av skolan . Vi menade att ett kommunalt driftsansvar för skolverksamheten skulle ses som ett led i en ökad decentralisering och demokratisering av den offentliga sektorn. Vi lyfte dock i samband med reformen en rad farhågor. Vi var bekymrade över att statens kostnader för skolan skulle vältras över på kommunerna och att likvärdigheten mellan skolorna och kommunerna skulle minska. Att kommunerna skulle betrakta skolan som en verksamhet som alla andra som man gör besparingar på när den kommunala ekonomin kärvar. kan vi se hur underhållet av lokalerna blivit allt mer eftersatt och hur lärare fått allt fler arbetsuppgifter vilket bidragit till en försämrad arbetsmiljö. För att kunna skapa en likvärdig och bra skola i hela landet behöver staten därför återta huvudmannaskapet för skolan. 9.3 Kultur för alla barn Det är samhällets ansvar att ge alla barn och unga i landet lika goda möjligheter att bygga vidare på den första upptäckar- och skaparglädjen, på lusten att söka kunskap och lära sig nya saker, vidga sin värld och få del i nya sammanhang. Det är därför grundläggande att alla barn under hela sin uppväxt har tillgång till kulturella verksamheter där de själva är skapande, men också att de får uppleva professionellt utövad kultur inom alla genrer. Barns och ungas rätt till kultur begränsas ofta av familjens ekonomiska situation. När det offentliga drar sig tillbaka och de kommersiella alternativen tar över så lämnas de som inte har råd att betala utanför. Även dessa barn ska ha möjlighet att ta del av kultur. är landets största barn- och ungdomskulturverksamhet och spelar en viktig roll för barns och ungas möjlighet att själva utöva kultur. Barn som ges möjlighet att utöva kultur får ökat självförtroende, stärker sin problemlösande förmåga och blir bättre på socialt samspel. Drama, dans, bildkonst, film, musik och andra kulturyttringar är viktiga för att stärka barns möjligheter att uttrycka sig med mer än språket. Dock kan avgiften till vara ett stort problem som utestänger många. föreslår därför en satsning på för att påbörja arbetet med att göra avgiftsfri. Vi vill också se ökade pengar till kulturskoleklivet för att se till att fler kulturpedagoger kan bli utbildade och att utbildningen håller hög kvalitet. Vi avsätter därför för ändamålet. För många familjer innebär materialet de måste skaffa för sina barns kulturutövande en omöjlig utgift. föreslår därför en satsning på för att kulturbanker ska kunna öppna dit privatpersoner ska kunna skänka t.ex. noter, instrument, stafflier eller teaterrekvisita som sedan lånas vidare för att möjliggöra för fler att utöva kultur. I vår ambition att kulturen ska nå alla måste den också bli mer angelägen för fler. är det få elever med arbetarklassbakgrund som söker sig till kulturella yrken och få får chansen att se professionell kultur utövas. tycker det är viktigt med en god tillgång till bibliotek och tillskjuter därför 2021 för ökad tillgänglighet som t.ex. fler bokbussar och bättre öppettider. avsätts för ändamålet. 9.4 Idrott och fritid för barn och unga För är det centralt att det finns goda möjligheter till idrottande för människor i alla åldrar, oavsett bakgrund och ekonomiska förhållanden. Det handlar om en bred palett av insatser som behövs för att skapa de bästa förutsättningarna för människor att leva ett aktivt liv. har länge lyft problemen med ojämlikhet när det gäller barns och ungdomars tillgänglighet till idrottsutövande. styrs barns och ungdomars idrottsutövande av föräldrarnas ekonomiska förutsättningar. Tidigare studier visar att det som driver kostnader för barn/föräldrar är deltagaravgifter, utrustning och resor i samband med t.ex. tävlingar. Alltför många lämnar även idrotten för . Kostnaderna är ett av skälen till att barn och ungdomar lämnar idrotten. Nedan presenterar vi några av våra satsningar. Se även avsnitt 2.2.2 och 2.2.3. föreslår att en idrottsskola för alla barn i åldersgruppen 6–införs. Idrottsskolan ska vara avgiftsfri och medlemskap i en förening ska inte krävas för deltagande och ge möjlighet att låta barn prova många olika idrotter. Att prova många idrotter ger barn möjlighet att utveckla rörelseförståelse och en större chans att hitta sina favoritidrotter. Vi avsätter för detta. vill också se att stödet till lovaktiviteter fortsätter, alla barn ska ha rätt till en meningsfull fritid även under loven oavsett ekonomisk bakgrund. Vi avsätter för ändamålet. Antalet idrottsanläggningar har varit relativt medan befolkningen ökat med närmare en miljon. Många av de hallar som byggdes har dessutom stora renoveringsbehov.