ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021040 · 2020-10-01 00:00:00 — Underlätta för långtidssjukskrivna att återgå i arbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utveckling av det särskilda högriskskyddet bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 25-procentsstegen i sjukskrivningen bör tas bort till förmån för en mer flexibel sjukskrivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för medarbetare att i samråd med arbetsplatsen planera arbetstider utifrån medarbetarens förutsättningar och arbetets beskaffenhet och tillkännager detta för regeringen. Sjukförsäkringens sjukskrivningssteg med 25-procentsintervaller upplevs av många som för stora kliv när en ska börja arbetsträna eller återgå i arbete. Regler om att arbetsträna/vara på arbetsplatsen lika mycket tid komplicerar arbetsträning för medarbetare med lång resväg. Det finns undantag för detta men då ska det finnas medicinska underlag för att arbetsträna på annat sätt. Medarbetaren bör tillsammans med sin arbetsplats kunna göra bedömningen om hur många timmar per dag som kan vara lämpligt att arbetsträna utifrån dennes förmåga och arbetets karaktär. För många känns det inte lönt att resa än arbetsträningen. Långtidssjukskrivna lägger väldigt mycket tid och energi på att få tillräckligt starka läkarintyg för att kunna vara fortsatt sjukskrivna. Många känner sig inte friska nog att börja arbeta eller vågar inte riskera sin sjukpenning eller lita på sin arbetsförmåga. Det tar fokus från processen att bli frisk och det känns tryggare att fortsätta vara sjuk. Vårt samhälle behöver all den arbetskraft som finns tillgänglig. Att underlätta för sjukskrivna att bibehålla kontakt med sin arbetsplats ger en ökad känsla av sammanhang, vilket underlättar återgång till arbete. Att vara i sitt arbetssammanhang och få arbeta av sin kapacitet ger snabbare återhämtning och minskar risken för följdproblematik och utanförskap. Att ha en anledning att besöka sin arbetsplats underlättar att återvända den dagen man återfått något av sin arbetskapacitet. En individcentrerad sjukförsäkring bör utredas, där det ska vara möjligt att våga närma sig arbete igen efter sjukskrivning med tryggheten att det finns en sjukförsäkring att falla tillbaka på om sjukdom eller mående försämras. Detta skulle kunna ske med en utveckling av särskilt högriskskydd som redan finns för dem som på grund av sjukdom eller funktionshinder riskerar att vara sjuka ofta eller sjuka .
mot · H8021041 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett system för kvalificering till välfärden och tillkännager detta för regeringen. har ett av världens mest omfattande och generösa offentliga välfärdssystem. Syftet är att garantera alla invånare en grundläggande service och trygghet, att omfördela resurser dels mellan individer, dels , beroende på vilken livssituation individen befinner sig i. Hela detta komplex av välfärdssystem bygger på att om inte alla så åtminstone de allra flesta bidrar till systemet. Summan av alla invånares bidrag till systemet måste helt enkelt räcka till alla de utbetalningar som görs från systemets olika delar. Det blir mot denna bakgrund helt orimligt att människor som kommer till och aldrig betalat skatt här ges tillgång till välfärdssystemen från dag ett. har 1,6 miljoner människor fått uppehållstillstånd i . Statistik visar att det tar innan av de nyanlända (flyktingar, anhöriginvandrare och arbetskraftsinvandrare) blir självförsörjande. belastas de svenska skattebetalarna med enorma kostnader. Den årliga kostanden som en icke självförsörjande person i arbetsför ålder belastar det offentliga med beräknas till i genomsnitt . Ett sådant system är inte hållbart , och dessutom undergrävs incitamenten att arbeta när en person efter bara i arbete kan få samma ersättning eller pension som någon får som har arbetat . levde motsvarande 772 000 personer i arbetsför ålder på bidrag (När blir utrikesfödda självförsörjande? Entreprenörskapsforum 2020). Med tanke på att det var högkonjunktur 2018 kan man befara att andelen som lever på bidrag och nästkommande år kommer att öka väsentligt. Därför är det nödvändigt att en reform snabbt kommer till stånd. En kvalificering till välfärdssystemen skulle, förutom att bidra till att göra systemen mer ekonomiskt hållbara, stärka incitamenten för de nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. En av anledningarna till att så många väljer att leva i utanförskap är att dagens bidragsnivåer gör det olönsamt att ta steget från bidrag till arbete. Boriana (M)
mot · H8021042 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att utreda för- och nackdelar med en sammanslagning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avlasta från alla andra uppgifter än farledsmarkering, isbrytning, de delar inom sjö- och flygräddningstjänsten och sjömansservice som är konventionsstyrda samt lots och sjömätning där marknadslösning saknas och tillkännager detta för regeringen. 2010 slogs och samman och en ny myndighet, , bildades. kom också att omfatta de betydligt mindre verksamheterna vid tidigare Rikstrafiken och , den långsiktiga planeringen vid och Transportstyrelsen samt en del av tidigare (Trafikanalys). Tanken var att det skulle skapas goda förutsättningar för effektivisering och att investerade medel därmed skulle generera större nytta. Med samma nivå på de totala anslagen till myndigheten skulle sålunda mer pengar kunna läggas på infrastrukturåtgärder tack vare kostnadseffektiviseringarna. har ansvar för den långsiktiga planeringen för infrastrukturen avseende alla fyra trafikslagen, medan har det kortsiktiga operativa ansvaret för sjöfartens infrastruktur. Denna uppdelning, med överlappning som följd, leder till otydligheter såväl för myndigheterna själva som för deras uppdragsgivare och deras användare. Till exempel kanaliseras forskningsmedel via forskningsanslag till , som i praktiken har beslutsrätt över dessa medel. Även när det gäller infrastrukturutvecklingen finns motsvarande oklarheter i rollfördelningen. Ett annat problem, vid sidan av oklarheter beträffande rollfördelning och gränsdragning, är att , som är ett av de tre statliga affärsverken, dras med stora ekonomiska bekymmer. I praktiken har man varit i en så alarmerande situation att om det vore ett aktiebolag skulle kontrollbalansräkning ha behövt upprättas. Den enda möjlighet som verket har att uppnå en ekonomi i balans, då man inte lyckas genomföra tillräckliga kostnadseffektiviseringar, är att höja avgifterna för sjöfarten, och därmed ytterst för svenskt näringsliv. Denna situation är mycket bekymmersam för såväl sjöfarten och näringslivet som arbetstillfällena i vårt land och leder dessutom till att uppsatta politiska mål inte nås. Mot bakgrund av de problem som ovan redogjorts för bör en utredning tillsättas för att utröna för- och nackdelar med en sammanslagning av . bör avlastas från alla andra uppgifter än det som kan betraktas som deras absoluta kärnverksamhet: farledsmarkering, isbrytning, de delar inom sjö- och flygräddningstjänsten och sjömansservice som är konventionsstyrda samt lots och sjömätning där marknadslösning inte finns som alternativ. Andra delar såsom infrastrukturbyggnation och forskningsfrågor, men också mycket av det administrativa och kommunikativa arbetet, bör läggas över på andra myndigheter. Mest naturligt torde vara , och i vissa fall Transportstyrelsen. Boriana (M)
mot · H8021043 · 2020-10-01 00:00:00 — Minskning av antalet myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att effektivisera den statliga byråkratin och minska antalet statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. För oss medborgare är det viktigt att staten är ansvarsfull med våra skattepengar. Det innebär att de endast ska användas till rätt saker, på rätt sätt och inte i högre omfattning än vad som är nödvändigt för att värna, bevara och utveckla välfärdens kärna. Således föreligger alltså ingen nödvändig koppling mellan graden av välfärd och antalet spenderade skattekronor, även om det givetvis finns undantagsfall. Många av våra myndigheter har uppstått som resultat av legitima behov. De levererar hög medborgarnytta och samhället skulle svårligen klara sig utan dessa. Däremot finns andra myndigheter som överlevt sig själva. Deras faktiska nytta är överspelad och grundandet av dessa myndigheter var mer ett uttryck för politiska särintressen som även dessa saknar existensberättigande i dagens . Det vore olyckligt att föregripa en eventuell utredning om vilka myndigheter som skulle kunna läggas ner. Däremot finns det anledning att belysa de nyckelegenskaper som nedläggningsmogna myndigheter besitter: Myndigheten är inte ensam inom sin verksamhet utan skulle kunna ersättas av en annan redan befintlig sådan. Myndighetens verksamhet är baserad enbart på ett mindre särintresse, vilket torde diskvalificera denna för skattefinansiering. Myndighetens verksamhet är baserad på partipolitik, vilket exkluderar vissa medborgare från att ta del av nyttan. Myndighetens verksamhet är av sådan art att den inverkar menligt på den privata sektorn. Myndighetens verksamhet är av sådan art att det saknas anledning till att den sköts av staten och därmed finansieras av skattebetalarna. Sammantaget ligger det i samhällets intresse att avveckla de myndigheter som saknar central betydelse för medborgarnas rätt till välfärd, nytta och trygghet. Sådana myndigheter representerar därför en belastning som vida överstiger deras operativa kostnader. utgör de ett hot mot långsiktigt ansvar där hushållning med medborgarnas skattepengar utgör själva hörnstenen i en seriös samhällsutveckling. Det är regeringen som har beslutsrätten över vilka myndigheter som ska finnas och hur de ska styras. Med denna beslutsrätt följer ett ansvar gentemot skattebetalarna att de sköts på ett så effektivt och förtroendeingivande sätt som möjligt. För att upprätthålla legitimiteten såväl för vårt skattesystem som för myndighetsväsendet finns det alltså anledning att göra en översyn beträffande vilka myndigheter som skall finnas kvar, något regeringen sålunda bör initiera, i syfte att effektivisera den statliga byråkratin och minska antalet statliga myndigheter. Boriana (M)
mot · H8021044 · 2020-10-01 00:00:00 — Tolkningen av beviskravet ”ställt utom rimligt tvivel” ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över beviskravet ställt utom rimligt tvivel och tillkännager detta för regeringen. Det förekommer alltför ofta att åtalade blir friade efter att ha berättat om mycket osannolika händelseförlopp som inte har kunnat ställas utanför rimligt tvivel. Ett par exempel är familjehemsfadern som friades när han förklarade att orsaken till att hans sädesvätska hittades i den placerade flickans underliv var att hon hade torkat sig med papper som han hade använt, och mannen som friades från vapenbrott efter att ha viftat med en , som han påstod sig ha hittat på gatan. Exemplen som skulle kunna radas upp är åtskilliga. Svenska domstolar tolkar allt oftare utom rimligt tvivel som utom varje tvivel. Denna utvidgade tolkning kan rimligen inte ha varit lagstiftarens intention. Konsekvensen blir att många grova brottslingar går fria. Förutom att de inte får sitt rättmätiga straff, och brottsoffren inte får den upprättelse som en fällande dom innebär, finns en påtaglig risk att nya brott begås och att nya offer drabbas. Och inte minst leder det till att tilltron till vårt rättssystem urholkas, vilket är ytterst allvarligt. Tilliten och sammanhållningen i samhället går förlorad, människor upplever att samhällskontraktet brutits från statens sida och vi riskerar att röra oss mot ett samhälle där parallella rättssystem växer fram där människor tar lagen i egna händer. Därför är det angeläget att se över begreppet och beviskravet ställt utom rimligt tvivel, som utesluter faran att rättvisans gång avleds. Det kan vara av vikt för att vi ska få fler fällande domar och färre grova brottslingar som rör sig fritt i vårt samhälle. Boriana (M)
mot · H8021045 · 2020-10-01 00:00:00 — Böter som straffpåföljd för ringa stöld ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa böter som straffpåföljd för ringa stöld och stöld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta böter med annan påföljd vid uppenbar risk för att böter inte kommer att betalas och tillkännager detta för regeringen. Utländska stöldligor som turnerar runt för att sedan försvinna ut ur landet är vanligt förekommande i hela . Den vanligaste påföljden för stöldbrott är böter trots att många dömda varken kan eller vill betala dessa. Brott som normalt resulterar i böter innebär dessutom sällan eller aldrig att den misstänkte blir häktad. Det i sin tur innebär att om polisen lyckas gripa en person som är i landet på stöldturné kommer den personen att släppas efter förhör, eftersom det eventuella straffet inte innebär frihetsberövande. Risken att han eller hon då lämnar landet för att undvika att betala eventuella böter är överhängande. Med anledning av detta bör vi se över möjligheten att utdöma andra påföljder än böter i de fall det finns en uppenbar risk att böter inte kommer att betalas. Boriana (M)
mot · H8021047 · 2020-10-01 00:00:00 — Reformera ordningslagen så att kommuner kan ha ordningsvakter i utsatta områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera ordningslagen och tillkännager detta för regeringen. Vi har i en polisbrist, vilket leder till otrygghet och oro i städer och på olika platser. Polisens resurser räcker helt enkelt inte till för patrullering, fysisk närvaro och stävjande av ordningsstörningar. I och har på nivå drivit ett införande av kommunala patrullerande ordningsvakter, vars verksamhet varit mycket uppskattad och i efterhand utökats. Dock har det funnits problem när det gäller de tillstånd för så kallade LOV 3‑områden, som beviljas av . Trots att polisen själv ser ordningsvakterna som ett viktigt komplement, som man också samarbetar nära med, så hindrar alltså lagen myndighetens möjlighet att bevilja tillstånd för denna typ av verksamhet. I har området som ordningsvakterna patrullerar inskränkts. har en ansökan gjorts om att få ha ordningsvakter i stadsdelen . Trots att Gränby är ett område som plågats av oro, otrygghet, skjutningar och bristande närvaro av ordningspersonal, så verkar det vara svårt att få igenom en ansökan om patrullerande ordningsvakter enligt det önskemål som kommunen hade. Området består till stora delar av bostäder, och för den typen av områden beviljas tydligen inte en så kallad LOV 3‑ansökan. I , och har kommunerna upplevt motsvarande begränsningar och därför beslutat att uppvakta regeringen för att få en förändring till stånd. Det är nu hög tid för regeringen att skyndsamt utreda och föreslå förändringar av lagstiftningen, så att inte kommunernas möjligheter att på egen bekostnad bistå polisen och allmänheten i det viktiga trygghetsskapande arbetet inskränks! Kommunala ordningsvakter måste kunna patrullera de områden som kommunen själv anser vara i behov av ordningspersonal utan att detta ska behöva inskränkas av lagstiftningen.
mot · H8021050 · 2020-10-01 00:00:00 — Förbud mot vilda djur på cirkus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot vilda djur på cirkus och tillkännager detta för regeringen. Till skillnad från djur i djurparker, vilka kan ha en undervisande, folkbildande och artbevarande roll, har djur på cirkus enbart ett underhållningsvärde. För den som inte är insatt i frågan kan dessa djurcirkusar anses vara oförargliga. Det är dock en mycket naiv inställning. Det finns en lång rad exempel på att djur på cirkus i själva verket ofta far väldigt illa. En hård och monoton träning sedan djuren är små raderar ut naturliga instinkter och beteenden, allt med målet att de ska lära sig att utföra för dem onaturliga konster. Bestraffningar är vanligt förekommande. Långa transporter och trånga utrymmen leder till stress och stereotypa beteenden, ibland också aggressivitet. Det säger sig självt att detta inte är ett värdigt sätt att behandla levande och kännande varelser på. Fler än 20 länder i har därför valt att förbjuda vilda djur på cirkus. Senast ut i raden av sådana länder är och . I har man i sin tur beslutat att införa ett gradvis förbud mot vilda djur på resande cirkusar. I finns det inget sådant heltäckande förbud, även om det finns ganska omfattande restriktioner för vilka djur som är tillåtna på cirkus. Det är dock inte tillräckligt. Det enda rimliga i sammanhanget är därför att följa ovan nämnda exempel och helt förbjuda vilda djur på cirkus.
mot · H8021051 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn och utvärdering av kassaregisterlagen och ta hänsyn till de problem som beskrivs i motionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att utfärda tillfälliga undantag för de företag som har de problem som beskrivs i motionen, och detta tillkännager för regeringen. är svenskregistrerade torg- och marknadshandlare skyldiga att använda kassaregister. Förändringen hade som syfte att skapa lika villkor inom kontantbranschen. Syftet med lagen byggde sålunda på en rimlig utgångspunkt. Det teoretiska anslaget visade sig tyvärr inte fungera omsatt i praktiken. Redan initialt gavs signaler från företagare inom torg- och marknadshandel att det fanns inbyggd problematik som lagstiftare av olika anledningar förbisett. Ett stort problem var och är fortsatt att funktionella kassaregister, det vill säga register av den art som fungerar utan nätåtkomst, tål hårda väderomslag och uppfyller garanti och försäkringsskydd, inte finns att köpa. Själva utgångspunkten för att lagen faktiskt skall gå att följa är således satt ur spel. Extra bekymmersamt är detta då lagstiftare i förarbeten till lagen informerades om att det fanns kassaregister att köpa till en rimlig kostnad. Problemet är att rättstillämpande myndighet, , i sin dialog med remissyttrande aktör bortsåg från den relevanta frågan om dessa apparater var godkända för utomhusbruk. Den frågan ställdes aldrig enligt uppgift från den aktuella remissinstansen, . Svaret på de problemytor som i och med detta skapats har från sida varit att försäljarna så gott det går får skydda sina apparater. I en interpellationsdebatt i kammaren menade finansminister att lagen fungerar bra när det är vackert väder. Ett annat problem som finns är att de som är ålagda att använda kassaregistret i flera fall kan sakna såväl nätuppkoppling som elström. Detta har gjort att lagen kan äventyra verksamhet som ligger långt ute på landsbygden eller i glesbygden. Här behöver man hitta en ny lösning för detta så att inte dessa företag tvingas lägga ner. Myndighetens hårdföra linje i kombination med en lag som inte går att följa har orsakat stor oro hos torg- och marknadsförsäljarna och hos företag i vår glesbygd. Vi ser nu konsekvenserna av detta. Flera marknader och företag kan tvingas lägga ned. En central del av det svenska kulturarvet tynar sakta bort. Kassaregisterlagen bör med detta som utgångspunkt ses över skyndsamt. Så länge denna översyn pågår bör regeringen se över möjligheten att införa tillfälliga undantag för drabbade företag.
mot · H8021053 · 2020-10-01 00:00:00 — Bekämpning av den olagliga arbetskraften ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter att motverka skattefusk i form av olaglig arbetskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att ta fram en handlingsplan för hur man ska bekämpa den olagliga arbetskraften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över straffskalorna för brott avseende utnyttjande av olaglig arbetskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att studera hur andra länder i EU har löst problem med olaglig arbetskraft och vad man vidtagit för åtgärder samt tillkännager detta för regeringen. Inom oseriösa företag finns det en stor kreativitet när det gäller att undgå och undanhålla skatt från staten. Uppläggen som görs kan innehålla allt från olagliga bemanningsföretag och olagliga anställningar till olagliga egenföretagare. Genom detta sätt kan man komma undan med att undvika att betala skatt på arbetskraft. Det är inte bara kreativiteten som är stor utan även omfattningen av den undanhållna skatten. Kreativiteten inom de oseriösa företagen har gått så långt att den oseriösa och olagliga verksamheten slår ut de seriösa företag som följer svenska lagar och regler. Detta är en mycket allvarlig situation. Det förekommer ofta att dessa oseriösa företag är en del av ett större kriminellt nätverk som bedömer att risken för upptäckt är låg. De kan utveckla sin olagliga verksamhet för att svenska myndigheter inte har rätt verktyg för att bekämpa denna utveckling. måste följa utvecklingen och se vad andra länder i vår närhet gjort för att begränsa denna typ av utnyttjande av arbetskraft och ta hem de bästa förslagen till . För att vi ska kunna ha en fri och öppen arbetsmarknad i måste vi arbeta aktivt med att se till att de som inte följer lagar och regler får kännbara straff för sina brott.
mot · H8021054 · 2020-10-01 00:00:00 — Säkerställ om det finns hemmavarande barn i kritiska patientsituationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en förordning om att sjukvårdspersonal vid särskilda fall ska fråga patienten om det finns hemmavarande barn och tillkännager detta för regeringen. Julen är nu över. Det är en högtid särskilt för barnen. Tyvärr är det inte alla barn som får fridfulla och glädjande jular. För barn som inte har det bra hemma är inte bara jullovet utan också andra högtider och lov från skola och barnomsorg ofta en plåga. Skolan, fritidsaktiviteterna och barnomsorgen tar ledigt. Det gör däremot inte missbruket, våldet i nära relationer, den psykiska ohälsan och stressen. För en halv miljon barn är jul, påsk, midsommar, sommarlov etcetera troligtvis en av de värsta perioderna när mamma, pappa eller andra vuxna brister i sitt vuxenansvar. Det är också perioder då sjukvården får se denna baksida. Därför är det oerhört viktigt att personal inom sjukvården ställer rätt fråga när de träffar på den krassa verkligheten. finns exempelvis statistik på hur många som kommer i kontakt med sjukvården på grund av våld i nära relation. Det går också att ta fram statistik på hur många av dessa människor som har hemmavarande barn. Skulle man jämföra dessa siffror med hur många orosanmälningar som inkommit till från sjukvården i samband med händelsen skulle vi med största sannolikhet se ett stort mörkertal av barn som har förbisetts. är det nämligen godtyckligt huruvida sjukvården ställer frågan om det finns hemmavarande barn och, om det blir konstaterat att det finns det, att det följs upp med en orosanmälan till . Lagen är tydlig för personal som arbetar inom bland annat sjukvården att man är skyldig, enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (SoL), att anmäla till om man misstänker eller får kännedom om att ett barn far illa. Skyldigheten att anmäla är personlig och kan inte överlåtas. Tröskeln för anmälan ska vara låg. Man behöver inte ha bevis eller själv utreda barnets situation. Problemet är att om personal inom sjukvården inte vet om att det finns hemmavarande barn, då har de heller ingen skyldighet att göra en anmälan. Därför faller många barn mellan stolarna och blir osynliga. Detta anser vi att det måste ändras på. Det är en självklarhet att sjukvården mer aktivt måste lyfta på stenarna, så att mörkertalet för barn som far illa eller blir brottsoffer minskar. Så fort det kommer in en patient som exempelvis blivit utsatt för våld i nära relation eller misshandel, har ett missbruk, kommer in för rattfylla, lider av psykisk ohälsa, suicid etc. ska vårdpersonal ställa en fråga om det finns hemmavarande barn alternativt om det går att få fram via journalen. Om det finns barn med i bilden ska en orosanmälan upprättas enligt socialtjänstlagen 14 kapitlet paragraf 1. Kopparklint (M)