mot · H7023523 · 2020-03-27 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:115 Verksamheten i Europeiska unionen 4Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer 5EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 6Den europeiska gröna given 9EU:s utrikes- och säkerhetspolitik 10EU:s bilaterala och regionala förbindelser 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva frågan om konditionalitet när medlemsländerna förhandlar om långtidsbudgeten –2027, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska fortsätta att verka för en minskning av EU:s budget samt börja driva på för en klimatomställning i stället för militarisering och gränsbevakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ska verka för att den europeiska gröna given ska innehålla bindande mål på 70 procents minskade utsläpp till 2030 och nollutsläpp till 2040 samt kompletterande mål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att alla EU:s handelsavtal ska innehålla bindande miljö- och klimatklausuler samt att inga avtal ska tecknas med länder som inte skrivit under , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör verka för en uppdatering av det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra brott mot naturen genom att inkludera ekocid i Romstadgan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU avbryter flyktingavtalet med och agerar för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och att alla som fängslats på politisk grund friges, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att förhandlingarna med om ett medlemskap ska frysas och alla de förmåner som förmedlemskapsprogrammet ger ska dras in och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för ett ökat mellanfolkligt utbyte och samarbete mellan befolkningarna i EU och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU konsekvent står upp för mänskliga rättigheter, folkrätten och demokratin i sina relationer till andra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU:s riktlinjer för export av krigsmateriel innebär ett förbud av export till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, diktaturer och krigförande stater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU inför ett vapenembargo mot de stater som ingår i den saudiskledda koalitionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att inga fler odemokratiska EU-handelsavtal tecknas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU försvarar kvinnors ekonomiska rättigheter och inför en feministisk handelspolitik, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att alla EU-länder ska ge av bni i utvecklingsbistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att alla EU-länder ger av bni till de minst utvecklade länderna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med på något område och suspendera det nuvarande associeringsavtalet så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta initiativ till att EU inför ett vapenembargo mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU kräver att den utlovade folkomröstningen om självständighet hålls och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU säkerställer att handelsavtal och fiskeavtal mellan och , i enlighet med beslut, inte innefattar territorium så länge folk, via deras legitima representant , inte har gett sitt samtycke, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU slutar finansiera den libyska och att relationer med ska bygga på full respekt för asylrätten och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom EU och () bör agera för en snabb evakuering och vidarebosättning av flyktingar och asylsökande från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör motverka alla beslut som innebär att asylrätten och flyktingars mänskliga rättigheter kränks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett regelverk som innebär öppna böcker, minskade förmåner och sänkta politikerarvoden för alla EU-parlamentariker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att endast ska sammanträda i , och detta tillkännager för regeringen. Många människor i världen befinner sig på flykt från förtryck, fattigdom, krig och förföljelse. Kriget i har skördat många liv och drivit 6,7 miljoner människor på flykt enligt . De flesta flyktingar är kvar i eller befinner sig i grannländer. Ungefär 1 miljon har flytt till EU-länder. Just nu befinner sig ca 3,7 miljoner flyktingar i och situationen för dessa människor är en humanitär katastrof. anser att det bör vara människor på flykt, asylrätten och rättsstaten som behöver skyddas, inte EU:s yttre gränser. Vi bör gemensamt ta ansvar för det som händer vid gränsen mellan och genom att skapa en human flyktingpolitik med lagliga vägar in i . har aldrig varit så rikt och så ojämlikt. Ojämlikheten mellan de som har och de som inte har breder ut sig såväl inom länder som mellan länder i . EU:s svar på finanskrisen var ännu mer av den högerpolitik som hade skapat krisen. Bankerna räddades medan kostnaderna fick bäras av oss andra. Den växande ojämlikheten har skapat en grogrund för de nationalister och rasister som vill inskränka demokratin. Med högerns hjälp tar de makten i genom en retorik och en politik som sparkar nedåt. vill se ett nytt europeiskt samarbete som sätter människor och klimat före marknadsintressen. En verklig motkraft mot de nyliberala och rasistiska krafterna i kommer från vänster. Vi lever i en allvarlig tid, men det finns också mycket hopp. driver, tillsammans med andra vänsterpartier i , på för ett samarbete för social rättvisa, jämställdhet och en kraftfull miljö- och klimatpolitik. vet att jämlika samhällen ger större frihet och mer möjligheter till alla människor. Samhällen som är jämlika är också bättre på att lösa större samhällsutmaningar som patriarkatet, klimatförändringen, rasism eller en otillräcklig välfärd. EU-kritik är en förutsättning för att förändra dagens EU. Denna motion ska inte ses som en uttömmande beskrivning av EU-politik. Här lyfter vi i stället några viktiga EU-frågor som berör verksamheten i framför allt utrikesutskott. 4 Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer För är demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna där mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt lägger vi på sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Det innebär att rätten till arbete, utbildning, bostad, vård, omsorg och kultur är nödvändig för ett människovärdigt liv och ett demokratiskt samhälle. Respekten för rättsstatens principer är central för varje demokratiskt samhälle och för respekten för de mänskliga rättigheterna. tillbaka har regimer på flera håll i världen börjat begränsa det demokratiska utrymmet, och särskilt civilsamhällets utrymme, både genom att inskränka möjligheterna att finansiera sin verksamhet och genom hot, våld och begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter. antog över 60 länder snarlika varianter av lagar som på olika sätt försvårar eller förhindrar organisationers möjligheter att ta emot internationellt stöd. Omfattningen är mycket oroväckande, men också att stater verkar inspireras av varandra och ibland även samarbeta i försöken att tysta obekväma röster. är på inget sätt undantaget i den oroväckande utvecklingen med demokratins krympande utrymme. En tydlig slutsats från de organisationer som granskar det krympande demokratiska utrymmet är att utvecklingen på flera områden är värst i just , dock från en bättre utgångsnivå. menar att måste arbeta aktivt inom , inte minst i EU och , för att vända denna negativa och oroväckande utveckling. Under tid vid makten har haft en oroande utveckling med begränsningar av friheten för medier, universitet och civilsamhället. En lag som antogs hindrar organisationer från att ta emot bidrag från utlandet. är ytterligare ett exempel. Lagändringar som begränsar demonstrationsrätten har presenterats och rapporterar om hur polis trakasserar demonstranter och försöker hindra människor från att delta i protester. har även lokala parlament i över 80 städer och provinser antagit homofobiska resolutioner och sedan utropat sig till en hbtq-fri zon. och pekas ofta, och med rätta, ut som de EU-stater som har mest oroväckande utveckling, men de är inte ensamma. I har demonstrationsrätten begränsats genom införandet av straff mot organisationer och genom utökat polisvåld. upphävde det långa undantagstillståndet , men först efter att ha inkluderat flera av delarna i undantagstillståndet i ny lagstiftning. politik för att möta utvecklingen med det krympande demokratiska utrymmet utvecklas i motionen Demokratins krympande utrymme (mot . 2018/19:723). Frågan om demokratiska och mänskliga rättigheter i medlemsländerna uppmärksammas genom resolutionerna från och larmrapporterna från . tycker att det är bra men anser att nästa steg bör vara att villkora EU-stödet om länder bryter mot EU:s värderingar och principer eller vägrar följa beslut om att t.ex. ta emot flyktingar, s.k. konditionalitet. Kan inte ett EU-land leva upp till rättsstatens principer eller garantera alla människors grundläggande rättigheter ska landet inte få ta del av några EU-pengar. Vi kan helt enkelt inte fortsätta att subventionera nedmonteringen av rättsstaten och de grundläggande demokratiska rättigheterna, vilket är det som sker i länder som och . bör driva frågan om konditionalitet när medlemsländerna nu förhandlar långtidsbudgeten –2027. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 Förhandlingarna kring en ny flerårig budgetram –2027 har fortsatt . är positivt till att den driver på för en minskning av unionens budget. Vi vill bl.a. se en neddragning inom jordbrukspolitiken eftersom vi anser att den är ineffektiv och orättvis och inte ekologiskt hållbar. anser att ansvaret för jordbrukspolitiken borde ligga på nationell nivå. Det skulle möjliggöra för att i större utsträckning stötta och utveckla sin landsbygd och sitt jordbruk samt säkerställa höga ambitioner för gott djurskydd, låg antibiotikaanvändning och långsiktig ekologisk hållbarhet. vill att våra skattepengar ska gå till ökad jämlikhet, inom och mellan länder, och till att lösa miljö- och klimatutmaningarna. Vi motsätter oss ökad militarisering, räddningspaket till spekulationsglada banker och en inhuman asylpolitik med gränspoliser och läger för asylsökande i EU:s grannländer. Om medlemsländerna får ett ökat ansvar för finansiering och genomförande inom ramen för EU:s budget kan de själva effektivisera, minska EU-byråkratin och se till att stöden blir mer effektiva. Regeringen ska fortsättningsvis verka för en minskning av EU:s budget och börja driva på för en klimatomställning i stället för militarisering och gränsbevakning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Attackerna på välfärden och arbetsrätten i många EU-länder utgör ett allvarligt hot mot jämställdheten. EU:s påtvingade åtstramningspolitik har slagit extra hårt mot kvinnor. Kvinnor drabbas hårdast när välfärden skärs ned och arbetsvillkoren försämras. driver kraven på ekonomisk rättvisa för kvinnor. Vi vill att EU inför en feministisk budget som bygger på en genomgripande feministisk analys, syftar till att utjämna skillnader mellan könen avseende inkomst, levnadsvillkor m.m. och förbättrar kvinnors villkor. Regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 Den europeiska gröna given Målsättningen med den europeiska gröna given är att ställa om EU:s politik till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukning. Tanken är att ska bli världens första klimatneutrala världsdel. tycker att det är en bra och nödvändig ambition. Det handlar om inget mindre än vår planets överlevnad och att vi i , världens rikaste världsdel, självklart måste gå före. tar forskarnas rapporter och klimatrörelsens krav på största allvar. Vi vet att om vi ska klara omställningen till ekologiskt och socialt hållbara samhällen så kan vi inte fortsätta som vanligt. Vi behöver göra stora, grundläggande förändringar, också i ekonomin. Därför bör den verka för att den europeiska gröna given ska innehålla bindande mål på 70 procents minskade utsläpp till 2030 och nollutsläpp till 2040, samt kompletterande mål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Med ambitiösa mål blir det tydligt att vi måste utforma ny politik och nya instrument, inte bara justera i marginalen. Det krävs även en plan för att fasa ut de miljö- och klimatskadliga EU-subventionerna. Europeiska investeringsbankens beslut att inte längre subventionera fossil energi är ett steg i rätt riktning. behövs en konkret handlingsplan för hur utfasningen, även av fossilgasen, ska gå till. Enbart europeiska flygresor subventioneras med 300–, enligt EU:s egna miljöbyrå EEA. Den gröna given behöver innehålla satsningar på ökad jämlikhet och rättvisa. Samhällen som hänger ihop klarar stora utmaningar och förändringar, medan samhällen med stora orättvisor dras isär och ökar grogrunden ytterligare för klimatförnekande högerauktoritära rörelser. En rättvis klimatomställning kräver därför specifika insatser i t.ex. kolregioner, men det kräver också en förändring av EU:s budgetramar och en ny ekonomisk politik. Klimatomställningen kräver tveklöst massiva offentliga investeringar i utökade tågförbindelser, förnybara energikällor, energieffektivitet och ett hållbart jordbruk. EU:s ekonomiska tvångströja i form av åtstramningspolitik sätter stopp för dessa nödvändiga satsningar. Vi måste fokusera på de stora företagens utsläpp. står 100 storföretag för av världens samlade utsläpp. EU måste våga ifrågasätta och sätta stopp för de största miljö- och klimatbovarna. Klimatpolitiken behöver genomsyra områden som handeln och investeringspolitiken, jordbrukspolitiken, energi- och transportsektorn. Alla investeringar och beslut på EU-nivå måste bidra till att få ned utsläppen. Regeringen bör därför verka för att alla EU:s handelsavtal ska innehålla bindande miljö- och klimatklausuler samt att inga avtal ska tecknas med länder som inte skrivit under . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Naturen behöver ett starkare rättsligt skydd. motionerade i om införandet av en internationell konvention för att förbjuda brott mot naturen (ekocid). Genom att göra ekocid till ett brott i enlighet med den s.k. Romstadgan skulle brott mot miljön få liknande status som krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten och kunna lagföras vid i (ICC). Behoven av att skydda miljön rättsligt har ökat . Fallen är tyvärr många av storskaliga ingrepp på miljön som skadat ekosystem och livsmiljöer för oöverskådlig tid. Gruvbolag, skogsskövlare, fossila energibolag och andra exploatörer kommer lätt undan. Kvar blir en förödd miljö och omfattande kostnader som får bäras av hela samhället. En ekocidlagstiftning skulle vara ett viktigt verktyg i att stoppa detta och utkräva ansvar från de som utarmar miljön. Särskilt stor betydelse skulle en internationell lag om ekocid få för fattiga länder med svag miljölagstiftning som drabbas hårdast av de omfattande miljöbrotten. Glädjande nog har ICC meddelat att domstolen ska börja ta sig an miljömål. Det är ett viktigt steg framåt och innebär att vissa miljöfall kan tas upp i domstolen inom ramen för brott mot mänskligheten. Det är bra, men ännu bättre vore en renodlad ekocidtillämpning där alla fall med omfattande miljöförstöring, även om de inte är direkt kopplade till människors välfärd, skulle vara åtalbara. Det skulle skicka en viktig signal om att förstörelse av naturen i sig är ett brott. bör inom EU verka för att uppdatera det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra brott mot naturen (ekocid) genom att inkludera ekocid i Romstadgan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. respekterar den nationella suveräniteten, dvs. varje land måste självt bestämma om det vill bli kandidatland för EU-medlemskap. Vi understryker vikten av att befolkningen i varje enskilt land tillfrågas om detta. Och beslut om att ansluta landet till EU bör absolut föregås av en folkomröstning. anser att det är avgörande att länderna är demokratiska och fullt ut respekterar de mänskliga rättigheterna. Självklart måste också kraven på en fungerande rättsstat vara helt uppfyllda. har riktat kritik mot EU:s krav på stora ekonomiska marknadsliberala förändringar i kandidatländerna. Ekonomiska reformer måste genomföras i en takt och på ett sätt som inte försvårar folkens levnadsvillkor genom exempelvis ökad arbetslöshet och social utslagning. ställer sig även kritiskt till EU:s krav på att ländernas utrikespolitik ska ändras så att den helt stämmer överens med EU:s positiva inställning till exempelvis Nato och en fortsatt militarisering av EU. När frågorna om kandidatländerna rapporteras i understryker alltid frågorna om demokrati, mänskliga rättigheter, fungerande rättsstat och grundläggande sociala villkor för befolkningen. Vi understryker också att beslutet om medlemskap måste vara befolkningens eget i det aktuella landet. Under Erdoğans styre har utvecklingen i tagit tydliga steg i helt fel riktning. Sedan det misslyckade kuppförsöket har inskränkningarna av demokratiska fri- och rättigheter ökat ytterligare. Massarresteringar och begränsningar av yttrandefriheten har varit återkommande. Genom en konstitutionsändring har ännu mer makt samlats hos Erdoğan och ett återinförande av dödsstraffet diskuteras. Flera regimkritiska och oppositionella medier har stängts ned med hjälp av lagar stiftade med stöd av undantagstillståndet. Totalt handlar det om minst 160 mediekällor, varav majoriteten är kurdiska. Borgmästarna i minst 35 städer har avsatts och i vissa fall gripits. Det handlar framför allt om städer i östra och borgmästare som tillhör eller dess systerparti . har länge kritiserat utvecklingen i och uppmanat och EU att agera kraftigare. EU har inte vågat agera mot av rädsla för att Erdoğan skulle säga upp det skamliga avtal som hindrar flyktingar från att ta sig från till . har problemen med avtalet blivit alltmer uppenbara. När den turkiska regimen hotade att skicka samtliga landets flyktingar till gränsen mot reagerade EU genom att till varje pris försöka hålla människor på flykt borta från . EU:s kritik mot är fortfarande försiktig och flyktingarna hamnar i kläm i stormaktsspelet mellan och . Det är hög tid för EU att säga upp avtalet och tydligt agera mot förtrycket av oppositionella och inskränkningar i grundläggande fri- och rättigheter i . Regeringen bör verka för att EU avbryter flyktingavtalet med och agerar för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och att alla som fängslats på politisk grund friges. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är det uppenbart att inte uppfyller de krav på demokratiska och mänskliga rättigheter som ställs på de länder som vill bli medlemmar i . Regeringen bör därför verka för att förhandlingarna med om ett medlemskap ska frysas och att alla de förmåner som förmedlemskapsprogrammet ger ska dras in. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. utgör ett säkerhetspolitiskt hot – först och främst mot alla människor i som motsätter sig styret i Kreml eller som inte passar i det samhälle som vill bygga. För ryska hbtq-personer, urfolksföreträdare, miljörörelser och vänsteraktivister är den egna regimen ett dagligt säkerhetshot. imperialistiska politik utgör också ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer – , , och länderna i . präglas den europeiska säkerhetspolitiska debatten av en överdriven rädsla för militära angrepp från . Av dessa anledningar bör det mellanfolkliga samarbetet mellan och utökas; vi behöver en motvikt till aggression och upprustning. har motionerat om att bör spela en aktivare roll i syfte att skapa ett ökat samarbete runt och att bör få ett särskilt uppdrag att arbeta för att främja en säkerhetsgemenskap och en demokratisk utveckling i . Vi har även påpekat behovet av att sanktionerna mot med anledning av annekteringen av kompletteras med ett ökat utbyte och samarbete mellan befolkningarna i och samt att det svenska stödet till den ryska demokratirörelsen bör utökas. Regeringen bör inom EU verka för ett ökat mellanfolkligt utbyte och samarbete mellan befolkningarna i EU och . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. politik gentemot utvecklas i motionen (mot. 2019/20:3357). 9 EU:s utrikes- och säkerhetspolitik är motståndare till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Kravet på konsensus leder till att EU ofta hindras från att ta progressiva positioner i viktiga frågor, t.ex. att försvara aborträtten och stärka satsningar på SRHR. Det leder också ofta till att EU agerar långsamt och vagt, med urvattnade skrivningar. Det betyder inte att vi vill gå mot en ordning där majoritetsbeslut gäller. Med en sådan ordning skulle risken för att utrikespolitiken kapas av de reaktionära och rasistiska krafterna i öka. vill i stället att utrikespolitiken återgår till att bli en helt nationell kompetens. Vi värnar den svenska alliansfriheten. Vi är helt emot militariseringen av EU och stöder enbart samarbeten kring civila insatser vid kriser och katastrofer. Inga EU-pengar ska gå till upprustning. Utrikespolitiken måste också bli mer konsekvent. behandlas lika fall olika beroende på vilka länder det handlar om. Ekonomiska och politiska relationer har större betydelse än respekten för mänskliga rättigheter och folkrätten. De tydligaste exemplen utgörs av EU:s relationer med och .