mot · H7023524 · 2020-03-27 00:00:00 — med anledning av skr. 2019/20:115 Verksamheten i Europeiska unionen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den övergripande utvecklingen i EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rådet för allmänna frågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s utrikestjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som aktör i FN och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den europeiska civilskyddsmekanismen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om konsulär beredskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gemensamma handelspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den externa investeringsplanen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s bilaterala och regionala förbindelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fredsprocessen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s makrofinansiella stöd till länder som inte är medlemmar i unionen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell suveränitet i skattepolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bolagsbeskattning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om beskattning av den digitala ekonomin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den andel av svenska momsintäkter som EU tar från bör upphöra och endast gå till svensk statsbudget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mellanstatligt administrativt samarbete kring momsbedrägerier och informationsdelning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bekämpande av skattebrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en överstatlig europeisk skattemyndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om datalagring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förordningen om en europeisk kust- och gränsbevakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om alternativ till frihetsberövanden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fungerande asylsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrat samarbete inom återvändandearbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka EU:s yttre gränser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sysselsättnings- och socialpolitik på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhetspolitik på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av direktivet om balans mellan arbete och privatliv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje enskild medlemsstat bör få utveckla och uppdatera sina egna sociala trygghetssystem även när det gäller antimikrobiell resistens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om europeisk konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Horisont och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Fonden för ett sammanlänkat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om påskyndat förverkligande av det transeuropeiska transportnätet Smart TEN-T och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiunionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiförsörjningstrygghet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s gemensamma jordbrukspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fiskeripolitiken är en mellanstatlig angelägenhet som bör hanteras på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om djurskydd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om viltvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatpolitiken bör ha ett globalt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och dess genomförande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s utsläppshandelssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avfallshantering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att avveckla plus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ungdomspolitiken är en nationell angelägenhet och att den europeiska ungdomspolitiken inte bör ha som mål att få ungdomar att knyta an bättre till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte bör ske någon harmonisering på kulturområdet inom EU och att kulturpolitiken även i fortsättningen ska vara en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. Del 1 Den övergripande utvecklingen i EU Sedan de svenska medborgarna fick chansen att rösta för EU-anslutning har unionen förändrats väsentligt. Makt över allt fler politikområden har flyttats från svenska folkvalda till EU:s fler än 50 000 byråkrater och politiska högdjur i . Med Lissabonfördragets ikraftträdande försvagades medlemsstaternas självbestämmande, och unionens utgifter har skenat. Varje svensk betalar nu i genomsnitt till EU mer än hon får tillbaka och kostnaderna väntas öka drastiskt kommande år. EU påverkar mer än hälften av alla kommunala och regionala beslut och en väsentlig andel av de nationella lagstiftningsärendena. är den politiska ambitionen i tydlig: att begränsa det nationella självbestämmandet ytterligare. Inom ramen för den sociala pelaren väntas EU lägga förslag om att ta över ansvaret för flera av de områden som är förknippade med välfärdsstaten. har EU gång på gång visat sig vara oförmöget att hantera de mest väsentliga uppgifterna inom ramen för sitt åtagande. När den globala finanskrisen slog till 2007 drabbades de länder värst som anslutit sig till det allra tätaste finanspolitiska samarbetet, medan länder som likt stod utanför klarade sig bättre. När migrationsströmmarna eskalerade under förra mandatperioden klarade EU varken av att skydda sina yttre gränser från illegal forcering eller att upprätthålla de regler för asylhantering som man satt att gälla inom EU. I takt med att EU utvidgats till att omfatta fler länder med alltmer skilda ekonomiska, politiska och kulturella förutsättningar har också den fria rörligheten i allt högre grad kommit att ifrågasättas. Resultatet är ett EU som blivit alltmer polariserat. När EU prövas av nya kriser i och med territoriella provokationer från och den nya virussmittan som stängt ned stora delar av och satt stora delar av på undantag, är det uppenbart att EU saknar nationalstatens sammanhållning, intressegemenskap och kraft att på ett effektivt sätt lösa kriser. När nu lämnat EU är det viktigt att den bestående unionen bryter EU-byråkratins utopi om att sudda ut nationalstaterna och i stället fokuserar på ett fungerande europeiskt samarbete som vilar på tanken om ömsesidigt benefikt utbyte, handel och säkerhetssamarbete. För ett litet land som är den fria handeln på den inre marknaden av central betydelse, liksom på den externa marknaden, där EU som en global aktör genom handelsavtal är en viktig nyckel. I en allt rörligare värld är det också viktigare med gemensamma normer och samarbeten vad gäller gränsöverskridande situationer och utmaningar. Då måste samarbetet drastiskt ändra inriktning. I stället för att fördjupa unionen på fler politikområden måste EU i högre utsträckning visa respekt för de olikheter som finns inom unionen. vill verka för ett nytt där medlemsstaterna återfår självbestämmande och EU:s formella makt begränsas till det mest grundläggande. Intresset av att värna subsidiaritetsprincipen – att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt – måste sättas före politiska självändamål. En förutsättning för att återbygga folkligt förtroende för unionen och den fria rörligheten är också att den yttre gränsen stängs för irreguljär migration, att samarbetet mot gränsöverskridande brottslighet, religiös extremism och terrorism stärks samt att EU-institutionerna demokratiseras. Del 2 Rådet för allmänna frågor EU:s budget måste minskas. är en av de största nettobetalarna till EU, men prognoser och förslag innebär att avgiften i nästa långtidsbudget kan komma att öka väsentligt ytterligare. I ett läge där svenska kommuner tvingas till besparingar, där sjukvården underdimensionerats och där behoven i den allmänna välfärden är omfattande – inte minst i spåren av migrationskrisen – är det omöjligt för att acceptera en höjd avgift till EU. Den ännu oöverskådliga ekonomiska effekten av det nya coronaviruset gör därtill att högre utgifter för EU-samarbetet inte är möjligt att prioritera. ser positivt på den enighet svenska partier uppvisat kring budgetrestriktivitet. Det är nu viktigt att regeringen håller fast vid de instruktioner som getts av . Att hålla nere utgifterna bör vara den avgörande prioriteten inom ramen för de fortsatta förhandlingarna. Regeringen har i förhandlingarna velat knyta medlemsstaternas möjligheter att få del av EU-gemensamma satsningar till en extensiv migrationspolitik. anser att det är viktigt att inte påtvinga medlemsstaterna en vidlyftig migrationspolitik och befarar att en sådan hållning riskerar att ytterligare polarisera EU. har därför återkommande arbetat för att migrationspolitiska ställningstaganden ska separeras från diskussionen om den fleråriga budgetramen. Den snabba utvidgningen av EU till länder som ligger långt under EU:s genomsnittliga inkomstnivå har ökat den finansiella EU-bördan för rikare medlemsländer som . Genom strukturfonderna får ekonomiskt välutvecklade länder finansiera de alltmer långtgående EU-reformerna, vilket bidrar till de nu skenande kostnaderna. Utvidgningen har också inneburit påfrestningar i andra avseenden. Social turism, lönedumpning, eskalerande gränsöverskridande brottslighet och en urholkning av den svenska modellen går direkt att koppla till en alltför snabb utvidgningsprocess. anser att det är viktigt att lära av tidigare erfarenheter. Unionen är inte kapabel att ta in fler medlemmar som ekonomiskt riskerar att ytterligare förvärra befintliga problem, eller vars förmåga att upprätthålla sina gränser kan ifrågasättas. För att stärka utvecklingen för länder i EU:s närhet bör EU verka för förbättrat utbyte av handel. bör också verka för att s.k. anslutningsbistånd inte utgår till kandidatländer. Det är viktigt att kandidatländer i stället klarar av att nå upp till EU:s samtliga kriterier av egen förmåga. och därefter har provokationer mot EU:s yttre gränser ökat. Det stöd och bistånd som riktas till som stat eller dess myndigheter, både för svensk del och sådant som förmedlas via EU eller dess medlemsstater, bör omgående upphöra. Ifrågavarande medel bör nu omriktas till att motverka effekterna av agerande, t.ex. genom Frontex eller nationella skyddsåtgärder som vidtas vid gränsen till . Del 3 EU:s förbindelser med omvärlden kan inte ställa sig bakom att den utrikespolitiska kompetensen helt ska förflyttas från nationell nivå till EU:s överstatlighet. Vi kan instämma i mervärdet i en gemensam EU-linje i viktiga frågor så länge det görs med konsensus mellan medlemsstaterna och varje medlemsstat också fortsatt har en frihet att föra sin egen utrikespolitik i enlighet med sina intressen. Vi ser däremot inte behovet av en särskild utrikestjänst och utrikesrepresentant för EU. Med hänvisning till detta är det vår uppfattning att Europeiska utrikestjänsten bör avvecklas. Gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ser med oro på att vill driva EU till en alltmer sammanvävd militär organisation. När ett alltmer överstatligt EU beslutar om militära insatser där inflytande är begränsat innebär det i praktiken att är med i en militär allians. Därför menar att regeringen inom EU ska verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik ska vara ett ansvar för respektive medlemsland, samt motverka en inriktning som går mot en sammanvävd militär organisation. Om samarbete i stora frågor är nödvändigt ska det ske på mellanstatlig basis. Utöver detta menar vi att det är ett oundgängligt behov för det svenska försvarets framtida utveckling att ha tillgång till en tekniskt välutvecklad försvarsindustri med bred kompetens. Ett bra exempel på samarbete som kan gynna svensk försvarsindustri, såvida tredjelandsproblematiken löses, är Pesco, som vi stöder. En svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har en viktig försvarsindustri. Regeringen bör därför upprätthålla en linje som håller fast vid möjligheten att ta sådana hänsyn om ett medlemslands säkerhetsintressen står på spel. Detta är nödvändigt om vi vill att försörjningstryggheten ska genomsyra försvarsmaterielförsörjningen av vår försvarsmakt. EU som aktör i FN EU:s arbete inom FN regleras av resolution 65/276 av , och resolutionen bygger vidare på resolution 3208 av som gav den europeiska ekonomiska gemenskapen observatörsstatus i FN. Resolutionen ger EU:s institutioner rätt att föra unionens talan i FN, i stället för representanter från EU:s ordförandeland. resolution ger också EU:s institutioner, även då den understryker att EU inte är en medlemsstat, långtgående rätt att agera som en sådan. kan inte ställa sig bakom detta, då partiet ser det som ett steg i utvecklingen mot ett federalistiskt EU som har som slutgiltigt mål att ersätta medlemsstaternas representation i FN. är av uppfattningen att FN, i och med det viktiga arbete staten historiskt bidragit med, kommer att gå miste om en betydelsefull röst. EU är inte en stat, och motsätter sig kraftigt en utveckling mot att fallet blir så. anser därför att regeringen bör verka för att EU:s förstärkta rätt att föra talan i FN upphävs alternativt begränsas för att inte inskränka på medlemsstaternas rätt att framföra åsikter i FN. anser att riktade sanktioner mot ledarskap är ett mer proportionellt och ändamålsenligt sätt att bemöta utpressningstaktik och utnyttjande av migranter. De europeiska länderna har tillsammans ett utmärkt förhandlingsläge med , och en tuff linje i kombination med hot om sanktioner skulle sannolikt få landet att bli mer lyhört. Regeringen bör tydligt verka för att upphör att driva migranter mot och i stället respekterar dessa människors rätt att söka asyl i , enligt principen om första säkra land. Regeringen bör även driva krav på att ratificerar utan geografiska begränsningar, börjar prestera enligt det befintliga bilaterala återvändandeavtalet med samt tar kontroll över sina gränser och bekämpar den illegala flyktingsmugglingen på turkisk mark. Vi ser mycket allvarligt på att EU i praktiken gjort sig beroende av för att hantera flyktingfrågan, som bryter mot internationell rätt och skapar instabilitet i . Vidare är det oerhört oroande att landet använder sin militär för att understödja hårdföra islamistgrupper i och därmed förhindrar såväl efterlängtad fred i som autonomi och självstyre för de sekulära, demokratiska och mer västorienterade kurderna. Det stöd och bistånd som riktas till som stat eller dess myndigheter, både för svensk del och sådant som förmedlas via EU eller dess medlemsstater, bör omgående upphöra. Ifrågavarande medel bör nu riktas om till att motverka effekterna av provokationer, t.ex. genom Frontex eller nationella skyddsåtgärder som vidtas av . Vi har sett behovet av att utveckla det svenska civilförsvaret, vilket inte minst gäller brandförsvaret med svåra skogsbränder. Vi vill dock vara tydliga med att vi inte anser att detta organiseras bäst på EU-nivå, då det är olämpligt med ytterligare maktförskjutning till . En risk med att lägga detta ansvar på EU-nivå är att det fortsätter att utvecklas till en ny . En annan risk är att inte självt bygger upp de resurser som krävs för att hantera kriser nationellt eller för den delen bistå andra nationer. Det är vanskligt att förlita sig på andra aktörers goda vilja, och riksdag och regering har en skyldighet gentemot folket att tillgodose att ett adekvat brand- och civilförsvar existerar. EU:s alltmer fördjupade samarbete i konsulära frågor har visserligen medfört vissa fördelar. Det är dock värt att komma ihåg att ett av de mest grundläggande kännetecknen för en suverän stat är möjligheten att upprätthålla egna diplomatiska representationer, och den konsulära frågan kan inte isoleras från detta. Det är därför enligt vår mening så att vi bör se konsulära frågor som en fråga där och de övriga medlemsstaternas nationella kompetens strikt värnas och där regeringen motverkar att det konsulära samarbetet går mot en gemensam EU-representation. Vi motsätter oss därför det direktiv som formaliserar det konsulära samarbetet. anser att inom såväl EU som internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel. Vi instämmer även i uppfattningen att ökad handel ger ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Liksom tidigare sluter vi även upp bakom uppfattningen att frihandel kan vara en välståndsskapande kraft för såväl fattiga som mer utvecklade länder. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. Även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken; vi ska t.ex. kunna ställa motsvarande krav på djuretik på de animaliska produkter vi importerar som på de inhemskt producerade produkterna. Vi ser även vikten av att handelsavtal ska innefatta bl.a. CSR och miljöaspekter där prioriteringen ligger i ett minskat koldioxidläckage. anser att subventioner, såsom EU:s exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. motsätter sig inrättandet av ytterligare investeringsfonder som EFSD eftersom detta kommer att ytterligare expandera EU:s utgifter till tveksam nytta. EU:s bilaterala och regionala förbindelser anser att regeringen bör arbeta för ett mellanstatligt samarbete mellan fria självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med utomstående stater i stället för upptagande av ytterligare medlemsstater. Vi anser det vara av stor vikt att EU upprätthåller goda relationer och handelsförbindelser med grannskapet. Vi anser det vidare vara viktigt att värna varje lands rätt till territoriell integritet och suveränitet samt möjlighet att genomföra fria val utan påtryckningar från utomstående parter. Om associeringsavtal ändå ska tecknas anser vi att kraven måste skärpas. Det räcker inte med ett samarbete efter ett genomfört avtal, utan vi vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan avtal ingås om bl.a. arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. linje i frågan bör vara att verka för svensk karens vad gäller visumfrihet. Det är tydligt att agerande strider mot internationell rätt samt kränker territoriella integritet vad gäller agerandet både på och i de östliga delarna av . Det kan nu inte råda några tvivel om att på många olika sätt stöder separatistgrupper och även är direkt militärt involverat i landet. Utifrån vår principiella utgångspunkt att värna alla staters suveränitet, självbestämmande och territoriella integritet är vi kritiska till den överstatliga inriktningen inom EU, och med samma utgångspunkt är vi naturligtvis ännu mer kritiska till stormaktsfasoner som dessutom utgör ett säkerhetspolitiskt hot i vårt närområde. ställer sig positiva till EU:s starka reaktion mot agerande på och i östra . ställde sig bakom avbrytandet av förhandlingarna om det nya samarbetsavtalet med och avtalet om förhandlingsprocessen om viseringsfrihet, och partiet stöder ett fortsatt fryst förhandlingsläge. anser liksom regeringen att ämnen som mänskliga rättigheter och demokrati fortsatt bör ha en framträdande ställning då samtal förs mellan och . står bakom det paket av sanktioner som EU infört mot och anser att EU bör verka för att göra sig oberoende från rysk energi. Det är viktigt att står fast när andra EU-länder börjar vackla i frågan om sanktioner gentemot . För att sanktionerna ska ge största möjliga effekt uppmanar även regeringen att i EU arbeta för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden. anser att målet med EU:s Mellanösternpolitik bör vara en varaktig fred där båda parter kan leva i fred och säkerhet. ser det som omöjligt att Hamas kan bli en del av en sådan långsiktig lösning. Hamas är en terrororganisation som vill förinta staten och det judiska folket och som har skjutit tusentals raketer mot . Inget folk ska behöva acceptera att leva under sådana förhållanden, och efterlyser här ett mycket starkare ställningstagande från EU. anser att inom EU ska verka för att en regeringsbildning där Hamas ingår inte ska anses vara legitim. förtroende för och den palestinska myndigheten (PA) är lågt, då de bidrar till att sprida antisemitisk propaganda och uppvigling till våldsbrott och avlönar terrorister och mördare, och krav bör ställas för att myndigheten ska erhålla stöd från EU som anförts tidigare i fråga om bistånd. De fruktansvärda inbördeskrigen i och har varit särskilt förödande för olika minoriteter. IS härjningar förvärrade situationen ytterligare, och efter att de grupper som av terrorsekten ansetts vara otrogna dödats eller fördrivits från sina hem påbörjade man ett folkmord och en förintelse av oersättliga förhistoriska kulturarv. expert på minoritetsfrågor har betecknat utvecklingen för områdets minoriteter som förödande och oåterkallelig. Både och den amerikanska senaten har erkänt händelserna i området som folkmord, vilket vi välkomnar. är en problematisk statsbildning då landet innefattar ett flertal religiösa och etniska minoriteter som visar på uppenbara svårigheter att samexistera fredligt. Nineveslätten var historiskt en del av det assyriska kungariket, och kristna och andra minoriteter har utgjort en majoritet i området. Dessa grupper kräver att området ska få långtgående autonomi inom den irakiska statsbildningen.