mot · H8023530 · 2020-10-06 00:00:00 — Genom att betona generationsperspektivet återspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Med detta menas att människan är förvaltare av – och inte herre över – skapelsen. Det ger oss människor ett särskilt ansvar. Vi ska agera med en långsiktig helhetssyn, med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. Utifrån förvaltarskapsprincipen ser vi med stor oro på omfattande rapporter som återkommande varnar för en kraftigt minskande biologisk mångfald. Många djur och växter hotas av utrotning, bland annat på grund av klimatförändringar. På miljöområdet krävs aktivt engagemang av oss alla. Det är politikens uppgift att få till stånd lösningar och en fungerande infrastruktur för exempelvis en effektiv materialåtervinning, men i slutänden avgörs framgången av tekniska förutsättningar och av människors vilja och motivation att medverka. Därför krävs att de beslut som fattas är väl underbyggda. Vi anser att det allt överskuggande målet för miljöpolitiken måste vara att bromsa klimatförändringarna genom minskade utsläpp av koldioxid. Svenska hushåll har mycket låga utsläpp tack vare hög andel energi från koldioxidfria källor i form av främst vattenkraft och kärnkraft. Nästa stora vinst för klimatet bör kunna bli de tekniska landvinningar som redan nu kan skönjas inom industrin, där vi har stora punktutsläpp. Inom transportsektorn banar elektrifiering och biobränslen väg för minskade utsläpp, men utsläppsminskningarna måste påskyndas. I då isen i smälter så snabbt att den kan vara helt försvunnen anser vi att åtgärder för minskade utsläpp måste ha högre prioritet. Klimatkrisen är i högsta grad global och bör fortsatt vara pådrivande internationellt för att motverka denna. Snabbspår för strategiska klimatprojekt Arbetet med att minska utsläppen av koldioxid är en ödesfråga för livet på vår planet. har kommit långt jämfört med många andra länder. Koldioxidutsläppen från svenska industrier uppgick till totalt . Ett antal enskilda aktörer står på egen hand för en mycket stor andel av dessa utsläpp. kom från järn- och stålproduktion. Det är också i denna produktion Hybrittekniken genom att byta ut kol till väte kan eliminera sektorns koldioxidutsläpp. Regeringen föreslår i budgetpropositionen inrättandet av ett system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för koldioxidavskiljning. välkomnar satsningen som vi tidigare föreslagit. Därtill behöver också regeringen arbeta för upprättandet av EU-gemensamma styrmedel. Den norska regeringen satsar drygt 16 miljarder på koldioxidinfångning. I satsningarna finns i förlängningen möjlighet till en integrerad nordisk utveckling som bör bejaka och främja med investeringar i nätkapacitet. Potentialen som kan uppnås är enorm. Flera stora företag arbetar mycket aktivt med att reducera sina utsläpp. Ett hinder för dem är emellertid krångliga tillståndsprocesser, exempelvis genom parallell ärendehantering i olika länsstyrelser och kommuner. Det finns behov av att förbättra tillståndsprocesserna och eventuellt utarbeta ett snabbspår för företag som syftar till att åstadkomma betydande minskningar av de egna utsläppen. anser att det brådskar med insatser för att reducera de stora industriernas utsläpp, varför vi anslår för arbetet med förenklade tillståndsprocesser och snabbspår för företag som vill investera i teknik som syftar till utsläppsminskning. Energiförsörjningen är grundläggande för ekonomi och jobb, men också en nyckel för att klara klimatmålen. har svensk elförsörjning försvagats. Rapporter gör gällande att vi går mot kraftbalansunderskott när elen behövs som mest. Tusentals jobb står på spel. fick börja elda olja för att tillgången till planerbar kraft och kritiska systemtjänster var för låg. anser att vidare drift av ska snabbutredas. Konsekvensen av nedläggningen är negativ bland annat ur klimatsynpunkt. Vi vill införa ett leveranssäkerhetsmål och utveckla marknadsmodellen så att stabilitet främjas. Därtill har kärnkraftsforskningen länge fått stå tillbaka. Vi avsätter för energiforskning inklusive kärnkraftsforskning. Fokusera på den gröna klimatfonden lovade de rika länderna att, , mobilisera 100 miljarder USD i stöd till fattiga länders klimatarbete. Den gröna klimatfonden (GCF) bildades vid klimatmötet i . Syftet med fonden var att fram samla in 100 miljarder USD som ska användas för klimatanpassning i de länder som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Den gröna klimatfonden startades för att hjälpa utvecklingsländer att utvecklas på ett hållbart sätt. Av fondens medel ska användas för anpassningsåtgärder och till åtgärder för utsläppsminskning. av andelen som går till anpassningsåtgärder ska gå till små östater, de minst utvecklade länderna och , och resten till övriga utvecklingsländer. föreslår nu att bidrag till den gröna klimatfonden GCF ska utökas med i förhållande till regeringens förslag. Utökat stöd till fossilfria drivmedel och elektrifiering Flyget står för en växande del av klimatpåverkan. Det har tidigare visat sig svårt att finna koldioxidneutrala alternativ till dagens flygbränsle. På kortare sträckor kan dock elflyg användas och tillsammans med den växande potentialen med vätgas kan elflygets betydelse växa. För längre sträckor är troligtvis även biobränsle, så kallad biojet, aktuellt. Ökad lokal produktion av biojet är lönsamt för svensk industri samt viktigt för stärkt krisberedskap, landsbygdsutveckling och regional tillväxt. föreslår att ett statligt investeringsstöd och/eller lånegarantier för alternativ som biojet och elektrifiering införs och avsätter för detta . Det pågår flera försök och applikationer med att använda vätgas som drivmedel inom fordonsflottan, flyget och industrin. Fördelen med vätgas är att energi kan produceras av exempelvis solenergi eller vattenkraft för att lagras i form av vätgas som sedan används vid transporter. Vätgasen pekas ut av i dess vätgasstrategi som en tillväxtmotor och en viktig del i en storskalig omställning av energisystem för att nå klimatneutralitet . bör i likhet med ha en övergripande strategi för hur vätgas kan användas för transporter och inom industrin. Anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter inom utgiftsområdet Energi kan användas för att främja tillskapandet av snabbladdningar av elfordon längs större vägar. Inget av regeringens tillskott destineras uttryckligen till detta ändamål. De medel tillför anslaget ska också kunna komma detta ändamål till del, för att ytterligare minska avstånden mellan laddpunkter. För att främja en infrastruktur för elektrifierade transporter med bil och lastbil avsätter mer än regeringen . lider av övergödning. Utsläpp av kväve och fosfor, främst från jordbruket, leder till onaturligt kraftig algblomning och döda bottnar. När algerna dör sjunker de till botten och bryts ner av bakterier och andra mikroorganismer. Under processen förbrukas det syre som finns bundet i vattnet, vilket leder till syrebrist och bottendöd. Fisken kan inte föröka sig. Särskilt utsatt är torsken, vars yngel växer till på stora djup. Därmed finns ett direkt samband mellan övergödningen och torskbristen i . Det behövs radikala insatser för att rädda hälsa. Alla nationer runt har anledning att skyndsamt finna och komma överens om lösningar som hanterar den allvarliga situationen. Läckaget av fosfor bidrar till övergödning av . Strukturkalkning av bedöms vara en av de mest kostnadseffektiva metoderna för att minska övergödningen. Strukturkalkning anses också förbättra skördarna. Kalk som sprids på åkrarna bedöms ge en kostnadseffektivitet på ca per kilo fosfor medan uppgradering av enskilda avlopp kostar minst 10 000–/kg fosfor. Strukturkalkning är därmed en mer effektiv åtgärd för att minska övergödningen än att ställa allt hårdare krav på enskilda avlopp. föreslår ytterligare i stöd till strukturkalkning. 21 Viktiga infrastruktursatsningar för hela Bra kommunikationer är en förutsättning för att ska ha en tillväxt som utvecklar välståndet och sysselsättningen. Det ställs ökade krav på rörlighet i de växande arbetsmarknadsregionerna runt våra större städer, men även mellan stad och landsbygd. Effektiva kommunikationer och transporter är viktiga för att företag ska kunna etablera sig på mindre orter runtom i landet. Infrastrukturinvesteringar är avgörande för framtida utveckling. De behövs inte minst för att underlätta människors vardag men också för att minska arbetslösheten och möjliggöra en rörligare arbetsmarknad med arbetspendling. Större arbetsmarknadsregioner bidrar till bättre matchning. Effektiva kommunikationer och transporter är avgörande för att företag ska kunna utveckla verksamhet även på mindre orter och möjliggöra arbetspendling. Underhåll och nyutbyggnad av järnvägar, vägar och kollektivtrafik måste ske för att säkra goda kommunikationer i hela landet och möjliggöra ett ökat bostadsbyggande. Utöver de funktionella aspekterna med goda kommunikationer är de viktiga för att främja relationer mellan människor. Vi vill öka trafiksäkerheten på våra vägar och järnvägar, inom luftfart och sjöfart och bygga ut laddinfrastrukturen för elbilar och ellastbilar. Alkohol hör inte hemma i trafiken. Vi vill höja straffen för rattfylleri och grovt rattfylleri samt införa obligatoriska alkoholtester för piloter och besättningspersonal på flygplan. Regeringen har infört ett bonus malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Det är i grunden bra att styra mot val av mer miljövänliga bilar vid inköpstillfället, men regeringen genomför en skärpning av systemet i budgetpropositionen, som anser delvis bör avvisas. Detta för att konsekvenserna av förslaget blir en alltför stor skillnad i hur exempelvis hybridbilar behandlas jämfört med helt eldrivna fordon. Systemet riskerar också fördröja en förnyelse av fordonsparken då begagnade bilar som inte är miljöbilar blir förhållandevis billigare att äga i förhållande till nya bilar som beläggs med malus. Det finns också tecken på att elbilar som subventionerats via bonus malus-systemet senare exporteras och därmed inte bidrar till minskade utsläpp i . halverar därför den aviserade maluseffekten och genomför inte de föreslagna skärpningarna för att uppnå bonus. För att påskynda uppgraderingen av den svenska personbilsflottan underifrån, så att trafiksäkerhet och miljö bättre främjas, föreslår en höjning av fordonsskatten på äldre bilar i trafik i kombination med en skrotningspremie. Vi vill höja fordonsskatten för bilar av årsmodell –2002 med 2021. Året efter höjs fordonsskatten för bilar som är årsmodell –2003 och så vidare. vill vi införa en skrotningspremie för samma grupp bilar. Den som äger en bil 2021 av årsmodell –2002 erhåller en skrotningspremie på om bilen skrotas. Bilen får inte ha körförbud. På så vis skrotas fler äldre bilar och ersätts med nyare bilar med bättre trafikegenskaper och mindre negativ miljöpåverkan. bedömde att 30 liv skulle kunna räddas om alla bilar tas ur trafik. räknar med att av bilägaren med bilar av de 18 årsmodeller som träffas av den höjda fordonsskatten och skrotningspremien väljer att skrota sina bilar 2021. Därefter sjunker skrotningsgraden till eftersom äldre bilar redan skrotats. Det får till följd att en kostnad för staten uppstår på . leder den ökade fordonsskatten för samma grupp bilar till ökade intäkter på 2021 och 2023. Den tunga vägtrafiken är en stor källa till koldioxidutsläpp. beskattas den tunga vägtrafikens negativa klimat- och miljöpåverkan samt vägslitage huvudsakligen när bränslet tankas. En nackdel med detta system är att kostnaden blir olika för olika, exempelvis olika lastbilar beroende på var de tankar sin diesel. Den som tankat diesel i ett annat land, där drivmedelspriset är lägre, får därmed en lägre körkostnad per mil på de svenska vägarna. Den nuvarande beskattningsmodellen bör ersättas med en modell som tar hänsyn till vilken miljöbelastning fordonets körande har i hela trafiksystemet. Modellen måste ta hänsyn till stad och land, trängsel, tid samt fordonens miljöpåverkan. Med dagens moderna teknik kan vi skapa en modell som är avsevärt mer rättvis än dagens modell. Om varje fordon har en uppkoppling till ett digitalt trafikövervakningssystem kan man betala skatt utifrån vilken zon fordonet har befunnit sig i. Fördelen med detta är att vi kan komma bort från dagens överbeskattning av landsbygden som vi kan få till en mer styrande beskattning i våra storstäder där trängsel samt miljöbelastning är som störst. Vi kan också arbeta med olika beskattning vid olika tider vilket gör att vi även här kan skapa en större styrning via beskattningen. Vägtrafiken kommer således att bli mer likvärdig t.ex. flyget och järnvägen där de ”bästa” avgångstiderna har ett högre värde än de avgångar då resetrycket är lägre. Modellen innebär också en mer likvärdig beskattning mellan svenska och utländska lastbilar. Den nya beskattningsmodellen kan först prövas för de tunga godstransporterna och därefter utökas till att även omfatta personbilar. En klok justering av förmånsvärdet för bilar I budgetpropositionen föreslår regeringen ett höjt förmånsvärde på bilar. snedvrider förmånssystemet valet mellan privatägd bil och förmånsbil, som många inte har möjligheten att få tillgång till en förmånsbil via sin arbetsgivare. Enligt ESV har den faktiska bilkostnaden ökat med 40–medan förmånsvärdet har ökat med 10–. är möjligheten till förmånsbil viktig för många småföretagare, och en stor del av nybilsförsäljningen sker via förmånssystemet. Det är skäl till att inte förändra systemet för snabbt, att förändringar görs på ett klokt sätt och också balanseras med andra åtgärder. föreslår därför att en större del av skattehöjningen betalas av de som har förmånsbilar värda över 7,5 PBB (ca ). De dyra förmånsbilarna körs i stor utsträckning av höginkomsttagare i storstäder, där fler alternativa transportmedel finns. Därmed anser att det är rimligt att dessa bär en större del av skatteförändringen. Med politik får därmed de som bor i mindre tätbefolkade områden och kör något billigare förmånsbilar en mindre höjning av förmånsvärdet än med regeringens politik. Höjd milersättning i reseavdraget presenterade ett förslag till ny modell för färdmedelsneutral skattereduktion för längre arbetsresor (SOU 2019:36). anser att principerna bakom den föreslagna modellen är bra. Däremot anser vi att den föreslagna nivån på skattereduktionen är för låg, vilket innebär att höjningen av reseavdragets storlek inte ligger i linje med det vi kristdemokrater vill se. Detta gäller särskilt för dem som bor och verkar på landsbygden. En övergång till ett avståndsbaserat reseavdragssystem är eftersträvansvärt av främst miljö- och klimatskäl, men även av förenklingsskäl och för att minska det överutnyttjande som förekommer. Dock bör en sådan övergång ske på ett sådant sätt att det blir en förbättring för dem som bor på landsbygden och är beroende av bilen. I avvaktan på en ny modell för reseavdraget föreslår att milersättningen höjs /mil och att detta delvis finansieras genom att beloppsgränsen höjs . Ökad cykling med bättre infrastruktur Cykeln fyller en viktig funktion och är ett attraktivt transportslag för korta avstånd. Många korta bilresor skulle kunna ersättas med cykel om förutsättningarna var de rätta. I många städer med närhet mellan service, arbetsplatser och boende är cykeln ett användbart transportmedel med goda effekter för såväl folkhälsan som miljön och trängseln. Men det är också uppenbart att trafikmiljön inte i tillräckligt hög grad är anpassad för cykling. När andra kategorier av trafikanter drabbas av färre dödsfall och allvarliga olyckor än tidigare, är utvecklingen tyvärr inte lika gynnsam för cyklister. Mycket av detta kan härledas till undermålig cykelinfrastruktur. Singelolyckor på grund av brister i underhållet är tyvärr vanliga. vill fortsätta arbeta för att främja trafikslaget och öka framkomlighet och säkerhet för cyklister i trafiken. Förbättrad infrastruktur ökar säkerheten för cyklister i trafiken och minskar antalet cykelolyckor. Målet med allt trafiksäkerhetsarbete är att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Cykeln måste på ett tydligare sätt ses som ett eget trafikslag och prioriteras i kommuners och regioners stadsplanering och infrastrukturinvesteringar. Inte minst är det angeläget att underlätta cykelpendling och skapa säkra skolvägar för cykel. En ökad cykling bland barn kan bidra till att bryta det ökande stillasittandet och främja barns hälsa, frihet och självständighet. Internationell erfarenhet visar att investeringar i cykelinfrastruktur är avgörande för att kunna öka antalet och andelen cyklister, men i är cykelinfrastrukturen eftersatt med underinvesteringar. Regeringen föreslår en viss medfinansiering av cykelinfrastruktur inom ramen för stadsmiljöavtalen, vilket är bra. Däremot är satsningen på den statliga cykelinfrastrukturen som omfattar många cykelväg mycket liten. Under anslag 1:1 Utveckling av statens infrastruktur anvisar regeringen medel för att stimulera åtgärder som leder till ökad och säker cykling såsom utveckling av nya cykelleder eller ombyggnad av befintlig cykelinfrastruktur, och samverkan med civilsamhället för ökad trafiksäkerhet. Men med 25 miljoner till hela det statliga cykelvägnätet kommer man inte långt. Det behövs mer medel för att inte den statliga infrastrukturen ska hindra effektiv cykelpendling där stråk genomkorsar kommuner. Regeringen behöver också tillse att ökar sin kompetens så att planering för cykel hamnar i paritet med övriga trafikslag. Många länder och städer gör nu i samband med coronapandemin stora insatser för att öka cyklingen, då det är ett smittsäkert transportmedel som möter andra viktiga samhällsmål. borde också ta den chansen. Flera svenska studier pekar på att enbart hälsoeffekterna av ökad cykling motiverar satsningar på cykelinfrastruktur. är också ett lämpligt tillfälle då investeringar i och underhåll av cykelinfrastruktur är satsningar som snabbt kan bidra till att upprätthålla efterfrågan i bygg- och anläggningsbranschen och bidra med jobb till återstarten av . avsätter betydligt större medel, 2021 och 2022 utöver regeringens förslag. Flyget är ett trafikslag som behövs för att hela ska leva, och utgör en viktig komponent för fler jobb och ökad konkurrenskraft. Den pågående pandemin har slagit hårt mot flygnäringen. Regeringens åtgärder har främst handlat om att rädda SAS, medan övriga flygaktörer, marktjänstbolag och flygledning inte fått samma typ av stöd. Pandemin fick med början den reguljära flygverksamheten att i princip upphöra, med endast enskilda linjer på några få flygplatser i fortsatt trafik. Flygplatser i har sett stora intäktstapp. står fortfarande tio flygplatser helt utan flygtrafik. Regeringen spår att det dröjer till 2022 innan flygbranschen återhämtat sig till nivåer. Flygbranschen bedömer att det kommer ta – till 2025. För att stödja flygnäringens återhämtning i spåren av pandemin tar därför bort flygskatten . Vi tillför också till anslaget Ersättning avseende icke statliga flygplatser för att hjälpa de mindre flygplatserna ur krisen. Ökad säkerhet på järnvägsstationer har vi sett en förvärrad hotbild mot platser som samlar många människor, så som tågstationer, då terrorattacker skett åtskilliga gånger i . bör omgående i samarbete med kommuner och landsting arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror. avsätter 10 miljoner mer än regeringen för detta ändamål. När järnvägstrafiken är lägre på grund av pandemin är det inte lika trångt på spåren som under ett normalläge. Det har skapat ökade möjligheter att underhålla järnvägen för att vidmakthålla och utveckla kapaciteten, vilket normalt är svårt på grund av trängseln. Regeringen satsar medel på underhåll. Det är bra, men vi menar att mer behövs och lägger 100 miljoner ytterligare och 50 miljoner 2022. Det är också en satsning som för tillfället är konjunkturellt rätt då den är jobbskapande i det korta perspektivet och bidrar strukturellt med mer effektiva och hållbara transporter framåt. Ökat statligt stöd till enskilda vägar En viktig satsning för landsbygden handlar om att underhålla enskilda vägar. motsätter sig försök att vältra över statliga vägar till enskilt huvudmannaskap, vilket skulle skada glesbygdens förutsättningar. föreslår att vägunderhållet gentemot enskilda vägar utökas med och . 22 Sammanhållning över gränserna Vår solidaritet och medmänsklighet gör inte halt vid någon nationsgräns. Svensk utrikespolitik ska utgå från värderingar. Människovärdet är universellt och kan aldrig någonsin relativiseras av geografiska gränser. De globala klyftorna är med denna utgångspunkt oacceptabla. ska stå upp för och försvara universella värden så som mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling, förståelse och försoning. utrikespolitik ska vara ett uttryck för den i kristdemokratin grundläggande principen att vi alla har ett ansvar för varandra. vill ha en ambitiös utvecklingspolitik med det slutliga målet att det internationella biståndet inte längre ska behövas. har länge varit pådrivande för att av bruttonationalinkomst ska avsättas till internationellt bistånd , och vårt förslag till biståndsram når upp till detta mål. Utöver biståndspolitiken bör staten på olika sätt främja människors frivilliga engagemang och gåvogivande till biståndsändamål. bör även verka för att andra länder höjer sina biståndsnivåer. Bara ett fåtal av EU:s medlemsländer når upp till unionens mål om av BNI. När biståndspolitiken alltmer styrs av nationella intressen och inte utvecklingen i världen måste stå upp för en generös biståndspolitik. Däremot menar att det krävs högre samstämmighet mellan bistånd och säkerhetspolitik. Fred och stabilitet är en förutsättning för utveckling och för att kunna bedriva utvecklingssamarbete. är det de konfliktdrabbade länderna som är i störst behov utav hjälpinsatser utifrån. vill exempelvis intensifiera kampen mot islamitisk terror i , söder om , och utöka biståndsinsatserna dit. Det är av största vikt att insatserna är effektiva och leder till verklig skillnad. De myndigheter och organisationer som administrerar biståndet måste parallellt stärkas för att upprätthålla en hög kvalitet på biståndet. Det måste säkerställas att kapaciteten att administrera och följa upp biståndsinsatser är hög. Behoven i världen är stora och medel ska inte gå förlorade på grund av dålig kontroll och insyn. Coronapandemin har allvarligt försvårat ansträngningarna för att nå Agenda 2030-målen. Pandemin förvärrar existerande problem med hunger, fattigdom och tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa. Redan innan pandemin hade framstegen för att minska och utrota världens hunger stannat av. Programme (WFP) beräknar nu att antalet personer som inte har tillräckligt med mat för dagen kommer att stiga till 270 miljoner människor som en följd av pandemin. Enligt en rapport från organisationen riskerar 12 000 personer att dö per dag av hunger till följd av konsekvenserna av pandemin. Coronakrisen har även förvärrat flera konflikter och hungern ser ut att öka som mest i konfliktdrabbade länder såsom , DR , , och , för att nämna några. Även i länder som varit haft en positiv utveckling med en växande undre medelklass har drabbats hårt. Delar av medelklassen i flera folkrika länder som , och står på randen till att ramla tillbaka i fattigdom. Det försämrar deras livsvillkor och framtidsutsikter, men riskerar också att få konsekvenser för världsekonomin. Pandemin har även ökat övervakningen av invånare i flera länder. har dessa åtgärder ansetts vara nödvändiga för att hindra smittspridningen.