mot · H8023443 · 2020-10-06 00:00:00 — Ett starkt svenskt försvar ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökade incitament för GSS/K och GSS/T och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om värnplikten och att anställa dugliga personer med ofullständiga betyg och ge dem möjlighet att läsa upp dessa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ändringar i lagar och regler för att underlätta och stärka reservofficerens möjligheter till tjänstgöring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en utredning angående löneutfyllnad för reservofficerare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn om en mer regelbunden kontroll av reservofficerare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av efterlevandeskyddet för personal inom räddningstjänst, polis och militär personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fler åtgärder för att underlätta rekrytering till hemvärnet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förstärkt och utvecklad kunskap och information om veteraner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en förbättrad och utbyggd veteranvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utveckla ett fristående centrum för veteraner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en fortsatt satsning på veteranrelaterad forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett proaktivt jämställdhetsarbete inom Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn som syftar till att effektivisera ledning av Försvarsmakten och klargöra de framtida resursbehoven hos den politiska ledningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ytterligare en militärhögskola i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en utbyggnad av Totalförsvarets skyddscentrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Försvarsmaktens möjligheter att öva och tillkännager detta för regeringen. lägger i denna kommittémotion ett antal förslag för att stärka helheten i det militära försvaret med fokus främst på personal- och organisationsfrågor. Det som gäller materiel, forskning, industri och cyber hanteras i egna kommittémotioner. Dessa förslag ska ses som ett komplement till den följdmotion avser lägga fram när regeringens inriktningsproposition för totalförsvaret föreligger. I följdmotionen till regeringens inriktningsproposition kommer att föreslå en större ekonomisk ram än vad regeringen avser gå fram med i perioden . Det innebär att med långsiktiga ekonomi för försvaret kommer helheten i försvarsberedningens förslag att kunna genomföras fram . Försvarsmaktens personal är grunden i det svenska försvaret och en hållbar personalpolitik kommer att vara avgörande för det svenska försvarets förmåga att utvecklas och stärkas och för att kunna attrahera kompetenta medarbetare. ställer sig bakom den ökning av antalet värnpliktiga som försvarsberedningen föreslår. Den är en förutsättning för att kunna fylla upp befattningarna i krigsorganisationen. De värnpliktiga utgör även en viktig rekryteringsbas för såväl framtidens officerare som kontinuerligt anställda gruppbefäl, soldater och sjömän. är det dock viktigt att framhålla att det svenska försvaret framgent kommer att utgöras av en blandning av olika kategorier varav kärnan utgörs av de kontinuerligt anställda. Genom denna blandning kan försvaret både ha en god insatsberedskap och flexibilitet samt ha ett tillräckligt antal personer som kan kallas in i händelse av kris och krig. förmåga till en hög insatsberedskap för en mängd olika uppgifter möjliggörs genom att ha tillräckligt med personal som kan lösa en uppgift. Här fyller de kontinuerligt tjänstgörande gruppbefälen, soldaterna och sjömännen (GSS/K) en avgörande roll. De kan tillsammans med de tjänstgörande (GSS/T) också utgöra en välutbildad och välövad stomme för att få större förband att snabbt kunna lösa uppgifter. GSS/K och GSS/T är på många sätt basen och lösningen för att få dugliga krigsförband i hela . värnar därför om systemet med GSS/K och GSS/T och ser gärna att det utvecklas i samklang med ökade värnpliktsvolymer. För att ytterligare värna systemet med GSS/K och GSS/T bör Försvarsmakten genomlysa och överväga att förbättra incitamenten för GSS/K och GSS/T. Det kan exempelvis vara ekonomiska , utbildningsstöd för vidare studier eller annat som gör det lättare att rekrytera och inte minst behålla redan anställda GSS/K och GSS/T. En central del i försvaret av har varit och kommer fortsättningsvis vara värnplikten. En annan viktig del är det vi brukar kalla folkförankring. Värnplikt och folkförankring är tätt förknippade med varandra. Den viktigaste förutsättningen för en bred och djup folkförankring är dock att det krävs mångas engagemang, inte bara i Försvarsmakten eller i frivilligorganisationerna, utan i ett mycket bredare perspektiv. Tystnad och ointresse för frågor kring landets säkerhet är mer skadligt för folkförankringen än något annat. De kommande årens värnpliktskullar kommer numerärt inte vara i närheten av de som utbildades under , vilket innebär att antalet svenskar som direkt är involverade i försvaret av är relativt liten. Därför måste fler engageras att stärka försvarsförmågan. Här spelar hemvärnet och de frivilliga organisationerna en viktig roll. För att få de som genomfört militär grundutbildning att söka sig till hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisationerna är en meningsfull, högkvalitativ och säker grundutbildning A och O. Här har Försvarsmakten gjort ett bra jobb och för att fortsatt kunna hålla en god kvalité i värnpliktsutbildningen även fortsättningsvis måste försvarspolitiken vara långsiktig och innehålla tillräckligt med resurser. För att bredda rekryteringsbasen bör befattningskraven för uttag av värnpliktiga till den militära grundutbildningen ses över. Möjligheten bör ges att låta lämpliga personer utan behörighet antas, för att låta de som har ofullständiga betyg i de centrala ämnena läsa upp dessa vid en eventuell anställning. finns det cirka 6 700 reservofficerare anställda i Försvarsmakten. Ett stort antal är förmodligen inte tillgängliga för tjänstgöring och en stor del är , varav många inte har tjänstgjort på länge och har därför inte relevant kompetens. En genomlysning av de nu anställda reservofficerarna bör genomföras som en inventering görs av dagens och morgondagens behov i Försvarsmakten av reservofficerare. Genomgången ska genomföras i syfte att krigsplacera reservofficerarna och använda dem i till exempel grundutbildningsverksamheten som står inför tillväxt. Det handlar om att få rätt personer med rätt kompetens i rätt befattning. I analysen bör fokus också läggas på Försvarsmaktens framtida behov i syfte att kunna rekrytera och utbilda nya reservofficerare för morgondagens krav. Uppföljningen av reservofficerarnas civila karriär måste också bli tydligare. Detta för att Försvarsmakten ska kunna använda reservofficerens kompetens på bästa sätt. För att underlätta och stärka reservofficerens möjligheter till tjänstgöring bör reservofficerare få laglig rätt att få tjänstledighet för tjänstgöring i Försvarsmakten precis som GSS/T har. Det skulle enkelt kunna genomföras genom en ändring i lag (2012:332). Dessutom bör reservofficerare likställas med yrkesofficer gällande ersättning som instruktörer inom frivillig försvarsutbildning. Detta för att förbättra möjligheterna att få kvalificerade instruktörer i till exempel hemvärnet. Det skulle dessutom göra det mera ekonomiskt attraktivt för reservofficeraren att tjänstgöra inom frivillig försvarsutbildning. Även detta kan ske snabbt och enkelt genom en förändring i förordning (1194:522). Många reservofficerare har högre lön i sitt civila jobb än när de tjänstgör i Försvarsmakten. Det betyder att de förlorar inkomst när de tjänstgör som reservofficer. Är man reservofficer och statligt anställd har man däremot så kallad löneutfyllnad för att utvika problemet med förlorad inkomst. Det är bra men borde gälla oavsett var du är anställd. Ett system för löneutfyllnad för reservofficerare vid tjänstgöring bör utredas. Där alla arbetsgivare också kompenseras för den extra utgiften. Reservofficerarna har av förklarliga skäl inte samma kontakt med Försvarsmakten. Det innebär bland annat att händelser av vikt i reservofficerens liv inte alltid förmedlas till Försvarsmakten. Det kan röra sig om bland annat brott begångna av en reservofficer. Bakgrundskontroll genomförs vid antagning till reservofficersutbildning men bara vid specifika fall . För att förbättra säkerheten och öka tryggheten bör en översyn ske hur kontroll mot till exempel brottsregistret skulle kunna ske på mera regelbunden basis. Efterlevandeskydd för samhällsviktiga yrken Personal inom räddningstjänst, polis och Försvarsmakten löser samhällsviktiga insatser dygnet runt, . De rycker in när det uppstår tillbud och olyckor i form av eldsvådor, trafikolyckor, skogsbränder, översvämningar och stormskador. De skyddar oss från främmande makt, inre hot och dolda hot. De löser svåra och farliga brott. Kort och gott så jobbar många med risk för sitt eget liv för att hjälpa oss andra. De har en lön som lämnar mycket övrigt att önska och de har i många fall ett akut behov av flera kollegor. När den värsta tänkbara inträffar, dödsfall i tjänsten finns ett efterlevandeskydd som inte svarar upp mot den risk dessa människor tar. För att den efterlevande familjen ska kunna få det någorlunda ekonomiskt drägligt den efter ett dödsfall behövs allt för ofta insamlingar från kollegor och andra som bistår med ekonomisk hjälp. Så ska det inte behöva vara, samhället skall ställa upp för de drabbade som har haft anhöriga som ställt upp för samhället. Därför behöver en översyn av efterlevandeskyddet för personal inom räddningstjänst, polis och militär personal som förolyckas i tjänsten. Hemvärnet fyller en viktig roll i såväl fred, kris och krig. En stor utmaning är att rekrytera hemvärnssoldater. Personalbehovet för hemvärnet är stort och det finns fortfarande för mycket vakanser. Eftersom kopplingen mellan var du gör din värnplikt, var du bor och om du engagerar dig i hemvärnet efter genomförd grundutbildning är stark finns det stora vinster om grundutbildning av värnpliktiga har stor geografisk spridning. Ett ytterligare förslag för att underlätta rekryteringen är att en utredning bör övervägas med uppdrag om möjligt att hitta kompensationssystem för arbetsgivare som anställer hemvärnspersonal. Detta för att göra det attraktivt att anställa och bli hemvärnssoldat. Sedan alliansregeringen tog ett helhetsgrepp i frågan med att sätta fokus på veteraners viktiga insatser har veteranpolitiken tagit stora steg framåt. Inrättandet av Veterandagen, Försvarsmaktens Veterancentrum, Veteranmottagningen i , upprättandet av allt fler minnesmonument runt om i landet och inte minst att Veterandagen firas som allmän flaggdag, har lett till ett större erkännande av och en ökad kunskap om viktiga internationella insatser och de kvinnor och män som har utfört och utför dem. Detta arbete får dock inte stanna med det, utan behöver utvecklas. är kunskapen hos den breda allmänheten om de militära och framför allt de civila veteranerna för liten i förhållande till det erkännande deras insatser förtjänar. Ett samlat informationsarbete behöver skapas mellan ingående myndigheter och veteranorganisationer i att till exempel ta fram informationsmaterial, utveckla ceremonier, medaljering, förmåner etc. Informationen ska kunna användas till allmänheten men också till olika myndigheter, organisationer och näringslivet. Flertalet av de militära veteraner som återvänder från internationella insatser, gör det i gott skick, både fysiskt och psykiskt, med erfarenheter av kriser och psykiska påfrestningar som är till stort gagn för det svenska samhället. Dock återvänder ett antal med svåra trauman, posttraumatisk stress och fysiska skador till följd av sin tjänstgöring. För militär personal har Försvarsmakten ett särskilt uppföljningsansvar, obegränsat , i att bistå den enskilde i sin rehabilitering samt erbjuda funktioner dit veteraner och deras anhöriga kan vända sig för att få stöd, bland annat Veteranmottagningen vid . Den kompetens som där finns saknas dock i stora delar av den övriga vården i , liksom hos kommuner och . Det saknas en sammanhängande vårdkedja. En god och effektiv samordning mellan kommuner, regioner, myndigheter m.fl. behöver därför inrättas. ser det som välkommet om det utvecklas en plats och verksamhet där veteraner och anhöriga kan vistas under längre eller tillsammans och få kvalificerat stöd och hjälp. Den hjälp och det stöd som lagmässigt finns för militär personal saknas dock för civil personal i form av läkare, sjuksköterskor, räddningspersonal, poliser m.fl. som deltar i internationella insatser för att bistå vid naturkatastrofer, sjukdomsutbrott, och i krig. En motsvarande ordning bör därför införas för civila veteraner som gjort insats internationellt precis som föreslagit. 2017 inrättades ett Veterancentrum inom Försvarsmakten med uppgiften att ha uppföljningsansvar för militära veteraner och deras anhöriga samt att bistå med stöd till desamma. Veterancentrum utgör en viktig funktion inom myndigheten, men upplevs av många veteraner och veteranorganisationer som för fokuserade på Försvarsmaktens ansvar snarare än att utveckla veteranfrågorna, innefattande både stöd, information, nätverk, forskning mm. Särskilt gäller detta omhändertagandet av frågan om det utvidgade veteranbegreppet, innefattande även civila tjänstemän som tjänstgjort utomlands. Inrättandet av ett från Försvarsmakten fristående skulle vara ett viktigt steg i utvecklingen av en sammanhållen, svensk veteranpolitik. Under ett fristående veterancenters paraply skulle man utöver stödjandeverksamhet kunna samla informations- och forskningsinsatser kring de utmaningar som veteraner ofta drabbas av såväl under insatser som vid hemkomsten. Det skulle vidare kunna medverka till en bättre samverkan mellan försvarsmakt, myndigheter och näringsliv för att ta vara på veteraners kompetenser. Centrat skulle även kunna fungera som nätverksbildare för organisationer som arbetar med veteraner. På det sättet skulle ett veterancentrum kunna bli en mötesplats för personer som deltagit i internationella insatser och deras anhöriga. En god förebild hur det skulle kunna utformas finns i vårt grannland . Huvudansvaret för upprättandet av ett sådant centrum med därtill avsatta resurser skulle med fördel kunna åläggas Fredsbaskrarna, som av veteranorganisationerna har de bästa, organisatoriska förutsättningarna att leda arbetet, men ägarskapet av centrat ska vara tillsammans med övriga veteranorganisationer. Försvarsmakten har under ett flertal år lagt ut ett antal forskningsuppdrag på olika instanser för att öka sin kunskap om veteraner och deras anhöriga. De studier som genomförts har framförallt haft fokus på psykisk och fysisk ohälsa samt socialt utfall. Insatserna har förändrats i sitt innehåll och till sin karaktär och det är viktigt att låta forskning bidra med evidensbaserad kunskap för förståelsen av veteraners behov, även om de ser oerhört olika ut på ett individuellt plan. Forskningen kring veteranerna är dock i behov av både vidareutveckling och breddande i linje med en utvidgad och sammanhållen veteranpolitik. Jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten är viktigt. En organisation blir komplett med både kvinnor och män, och därför måste Försvarsmakten rekrytera de talanger som är bäst lämpade för uppgiften. Dock så är det tydligt att det går långsamt att öka andelen kvinnor i försvaret. 2018 var andelen kvinnor av de anställda . Den siffran hade ökat till . Lika viktigt som att rekrytera är fortbildning och att kompetenta medarbetare behålls. Kvinnor i det militära möter dock andra barriärer för sina karriärer än män. Grundläggande är tillgången till bra, ändamålsenlig materiel, exempelvis kläder och skor, som passar olikheter. Materielproblem får inte fortsatt nedprioriteras och felaktigt avfärdas som gnäll eller utseendefrågor. Nödvändiga åtgärder måste genomföras i syfte att förhindra att anställda och pliktade kvinnor utsätts för hälso- och säkerhetsrisker. Förekommande materielrelaterade hälso- och säkerhetsrisker för kvinnor bör analyseras av en objektiv utredning vilken ska återkomma med förslag på omedelbara åtgärder. För att nå ökad jämställdhet måste Försvarsmakten se över osakliga fysiska krav på befattningar samt kartlägga och förtydliga karriärvägarna inom Försvarsmakten. Detta är också något som Försvarsmakten själv har framhållit som viktigt för att öka andelen kvinnor. Nyckeln till framgång i jämställdhetsarbetet är att alla vill, kan och väljer att leva efter den värdegrunden. Då kan vi inte tolerera problematiken med kränkningar. FOI:s rapport för militära kvinnor visar på siffror där av de kvinnliga officersaspiranter och officerare som slutat upplevt kränkningar och nedlåtande kommentarer från befäl. Vidare rapporteras där att från kollegor har upplevt kränkningar och nedlåtande kommentarer. I uppropet #givaktochbitihop 2017 rapporterade kvinnliga yrkesofficerare, reservofficerare, civilanställda, frivilliga, soldater och sjömän i det metoo-inspirerade uppropet om kränkningar som kvinnor blivit utsatta för inom Försvarsmakten. Kvinnorna i uppropet konkluderar: Vi har sökt oss till Försvarsmakten för att vi är beredda att försvara och rätten att leva som man vill, men ofta har våra värsta motståndare funnits i vår egen organisation. Det är helt oacceptabelt och inte hållbart för att få en jämställd organisation. Arbete för teambuilding och mot diskriminering och trakasserier ska vara proaktivt, regelbundet, anpassat till unga militärers dagliga verksamhet och kommuniceras på ett genuint och väl synligt sätt av militär chef. Försvarsmakten bör även kontinuerligt förbättra organisationens hantering av trakasserier eller kränkningar samt genomföra förtroendeskapande åtgärder. Försvarsmakten har betydligt färre krigsförband än för tjugo, trettio och . Värnpliktsutbildningen är i antal som utbildas en liten del av tidigare volymer. Antalet officerare, soldater och sjömän i internationelltjänst är färre än . Ett resultat av denna utveckling blev att antalet officerare på Försvarsmaktens högkvarter var relativt många jämfört med de utbildande officerarna på förbanden. kommer utbildningsvolymen öka, antalet krigsförband kommer att växa och de internationella åtagandena kommer att ligga på ungefär samma nivå som . Tillväxten av Försvarsmakten kommer att till stor del vara avhängig förmågan att rekrytera och utbilda nya officerare och specialistofficerare. En annan viktig del är att materielförsörjningen förbättras och långsiktiga politiska beslut med destinerad finansiering fattas. För att klara omställningen till kraftig tillväxt bör en översyn av Högkvarteret göras i syfte att effektivisera ledning och beslutsfattande. I den ledningsutredning som genomfördes av på uppdrag av Försvarsmakten finns bland annat förslag, med utgångspunkt i att officerarna ska i huvudsak fortsätta vara kvar på förbanden istället för på högkvarteret, som bör beaktas. I när försvaret av ska stärkas är det viktigt att alla berörda delar av samhället involveras och bidrar. Det finns få, om ens yrkesverksamma, som arbetat med tillväxt gällande försvaret av . Därför måste vi ta ansvar för de politiska delarna och kompetensen för tillväxt stärkas främst inom Försvarsdepartementet och . En viktig del i tillväxten handlar om materielfrågor och en åtgärd skulle kunna vara en dedikerad statssekreterare med ansvar för materiel, forskning och industri. Det är extra viktigt då många materielprojekt löper över och innefattar stora summor pengar. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) har som ett av flera uppdrag att stödja Försvarsmaktens personalförsörjning. Det innebär bland annat att TRM mönstrar, skriver in och kallar till grundutbildning med värnplikt. Detta sker vid två de två prövningsenheterna i och . TRM:s två prövningsenheter har enligt egen redovisning ett kapacitetstak på cirka 27 000 prövningar , ska TRM genomföra fler prövningar behöver TRM etablera ytterligare en prövningsenhet någonstans i . Att etablera och färdigställa en ny prövningsenhet tar . Genom redan fattade regeringsbeslut, myndighetsbeslut i Försvarsmakten och inte minst genom Försvarsberedningens rapport så kommer antalet värnpliktiga till Försvarsmakten och därmed också antalet prövningar hos TRM öka kraftigt. Antalet mönstringar och övriga prövningar till bland annat som ska genomföras överstiger 27 000 stycken . Därför behövs en ytterligare provningsenhet etableras. Det är bra att regeringen i budgetpropositionen skjuter till medel för att etablera en tredje enhet efter att har drivit på i frågan. Tillväxten av Försvarsmakten och försvarsförmåga avgörs till stor del av hur rekrytering och kompetensförsörjning lyckas. En viktig del framåt kommer att vara möjligheterna till utbildning av nya officerare, reservofficerare och specialistofficerare. genomförs utbildningen av officerare till stor del vid i . Delar av utbildningen sker också på andra platser. För att öka tillgänglighet, valfrihet och bidra till mindre sårbarhet bör det övervägas om inte utbildning av officerare bör ske på ytterligare en plats. Det skulle också underlätta rekryteringen om inte all personal utbildas i . En eventuell ny ort bör ha koppling till både ett militärt förband, ett universitet och förläggas till en annan plats än för att förbättra övningsmöjligheterna. Totalförsvarets skyddscentrum (SkyddC) för skydd mot strålning, smitta och gift har till uppgift att tillhandahålla kompetens inom området. SkyddC har bland annat gjort viktiga insatser i samband med covid-19. På SkyddC finns det möjligheter för officerare och soldater att öva ibland annat kemiskt och biologiskt kontaminerade miljöer. En förmåga som är viktig i krig men också i samband med till exempel terrordåd. För SkyddC finns det behov och planer på att bygga en inomhusanläggning för att ytterligare kunna förbättra övningsverksamheten. Att kunna öva inomhus gör det lättare att anpassa miljöerna efter olika övningars speciella behov. Det svenska försvaret ska växa vilket också innebär att förmåga att kunna hantera incidenter med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen behöver utvecklas. liksom en majoritet i försvarsutskottet anser därför att Totalförsvarets skyddscentrums planer på utbyggnad ska genomföras när nödvändiga systemlösningar för skyddsfunktioner finns på plats. Det måste gå att kombinera ett växande med äganderätt och ett återuppbyggt försvar. I när säkerhetsläget i vårt eget närområde är sämre måste försvarsförmåga stärkas. En viktig del i det är att Försvarsmakten behöver kunna öva allt mer. Frågan om Försvarsmaktens möjligheter att öva är dock inte okomplicerad då försvarets övningar kan vara bullriga och miljöpåverkande. Detta kan komma i konflikt med till exempel möjligheten att bygga bostäder eller bedriva turistverksamhet. På grund av dessa ibland motstående intressen så är processen kring försvarets miljötillstånd är dock ofta mycket utdragen. Utifrån behovet att snabb kunna öka försvarets övningsmöjligheter i en allt mer osäker omvärld.