mot · H8023530 · 2020-10-06 00:00:00 — Även i övrigt brister den medicinska kompentensen när det gäller äldre. fanns 37 specialistläkare i geriatrik inom hälso- och sjukvården per 100 000 invånare som var , att jämföra med 47 specialistläkare 2006. Kommuner har inte heller möjlighet att anställa egna läkare, då de i samband med att ädelreformen genomfördes fick rätt att anställa medicinsk kompetens upp till och med sjuksköterskor. Därför presenterar nu ett nytt förslag, för totalt : Vi föreslår att staten tecknar ett avtal med SKR om ett prestationsbundet stöd till kommuner som arbetar med att förbättra tillgången till sjuksköterskor inom äldreomsorgen. Kraven i det prestationsbaserade stödet ska gälla all kommunfinansierad verksamhet, även privat driven men offentligt finanseriad omsorg. Satsningen ska följas upp årsvis med målsättningen att alla kommuner ska nå bättre resultat. Stödet fördelas till de kommuner som kan uppvisa ett bättre resultat än föregående år för antal sjuksköterskor/plats i boende för särskild service för äldre, vardagar respektive . De som har minst en sjuksköterska per tio boende på vardagar och de som har minst en sjuksköterska per 20 boenden får del av stödet oavsett om förbättring skett eller inte. Statistiken samlas in i SKR:s egen databas . , motsvarande en förstärkning om 2 000 sjuksköterskor, avsätts i vårt budgetalternativ. avsätts för att införa en medicinskt ansvarig för rehabilitering i varje kommun, en s.k. , för att säkra en fungerande rehabilitering inom den kommunala hälso- och sjukvården. Äldre har stor nytta av rehabiliterande insatser, och efter är behovet särskilt stort. Stödet fördelas till kommunerna efter andel äldre. vill ta bort förbudet för kommuner att anställa läkare. För en kommun att exempelvis anställa en ”äldreöverläkare” bör vara möjligt på liknande sätt som skolöverläkare har en funktion för barn och unga. Men redan nu avsätter vi till en försöksverksamhet där kommuner får möjlighet att köpa in läkarkompetens från regionerna. Målet är att en medicinskt ansvarig läkare, , ska finnas tillgänglig i varje kommun. SKR får ansvar för att ta fram kontrakt mellan kommuner och regioner och fördela stödet när kontrakt har slutits. Vi avsätter också för att inrätta ett nationellt forskningsprogram inom geriatrik för att komma tillrätta med de kompetens- och rekryteringsbrister som råder inom områdena geriatrik och gerontologi. Forskningen bör innefatta tvärvetenskaplig forskning och implementering av dess resultat ute i verksamheten som bedriver vård och omsorg av äldre. Medlen fördelas via och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). Dessutom avsätts till för att möjliggöra för fler undersköterskor att utbilda sig till specialistundersköterskor, vilket kan avlasta sjuksköterskorna inom äldreomsorgen, då de är en viktig länk mellan undersköterskan och sjuksköterskan. Satsningen innebär ca 1 500 yrkeshögskoleplatser, och studierna ska bedrivas på deltid vid sidan av jobbet som undersköterska. Förbättrade arbetsvillkor i äldreomsorgen Forskning visar att kvalitativ äldreomsorg förutsätter ett personcentrerat bemötande där personalen kan skapa en trygg miljö och en personlig relation med den äldre. För att det ska vara möjligt behöver äldreomsorgens personal ges goda förutsättningar att göra ett bra jobb. Förutom att den som arbetar med viktig välfärdsverksamhet inom eller på ett vård- och omsorgsboende behöver goda arbetsvillkor för att kunna ge kvalitativ omsorg, är det viktigt för att de ska trivas i sitt arbete och inte slita ut sig . Det är också viktigt för att omsorgsyrken ska vara attraktiva så att personalförsörjningen kan fungera – en nyckel för att möta välfärdens behov . råder arbetskraftsbrist inom äldreomsorgen – av personalen uppger att bemanningen är otillräcklig minst någon dag . Dessutom kommer gruppen äldre att öka . Enligt SKL behöver därför antalet anställda inom äldreomsorgen öka med 67 000 personer () . Men tyvärr är arbetsvillkoren på många håll inte tillräckligt bra – var tredje person som arbetar inom äldreomsorgen vill sluta. Löneläget är ofta lågt, och det finns små möjligheter att byta arbetsgivare när det inte finns valfrihetssystem och därmed konkurrens om medarbetare. Dåligt utformade upphandlingar kan dessutom leda till att viss personal får sämre villkor. Därtill finns det på många håll orimligheter i arbetstid, bl.a. på grund av s.k. delade turer, som ofta kraftigt drar ned medarbetares livskvalitet och möjligheter till familjeliv. Delade turer innebär två arbetspass som är uppdelade med en längre rast än en lunchrast emellan. Ofta handlar det om ett förmiddagspass och ett kvällspass med ett par eller några timmars obetald rast emellan. Systemet är omvittnat tröttande och beskrivs av många anställda i mycket negativa ordalag. Dåliga scheman bidrar till stress och sjukskrivningar. av personalen inom äldreomsorgen upplever psykisk ansträngning och jäkt i arbetet minst en gång , och över hälften upplever detta i stort sett . Vi vet att risken att bli sjuk av stress är högre inom kvinnodominerade yrken, och äldreomsorgen är inget undantag. Antalet startade sjukfall uppgick till 170 per 1 000 sysselsatta 2017 – högst av alla branscher. Resultatet är hög personalomsättning – 2017 var personalrörligheten inom vård och omsorg. Med många sjukskrivningar och hög personalomsättning blir det ännu svårare att lägga bra scheman och upprätthålla personalkontinuiteten. För många av de äldre som lever ensamma utgör hemtjänstpersonalen en stor del av deras sociala liv. Kontinuitet och tillräckligt med tid för att bygga goda relationer med hemtjänstpersonal ger möjlighet att bygga upp förtroende och tillit, vilket bidrar till trygghet hos de äldre – en trygghet som kan främja en god livskvalitet och livsglädje som förebygger psykisk ohälsa. Men personalen vittnar om att de inte har tid att skapa en relation med de äldre som de möter i arbetet. mötte en hemtjänsttagare i snitt 15 olika personal , i vissa fall så många som 24. Förutom att detta skapar otrygghet för den äldre innebär det också sämre möjligheter för personalen att göra ett bra jobb med god kvalitet när de arbetar i en organisation som inte fungerar utan får möta väldigt många vårdtagare – spegelbilden av att den äldre får möta en stor mängd hemtjänstpersonal . som ovan beskrivna brister i arbetsvillkoren inom äldreomsorgen finns har äldreomsorgens chefer inte förutsättningar att göra ett så bra jobb som de skulle vilja. Chefer inom vård och omsorg och sociala tjänster har de största arbetsgrupperna på hela arbetsmarknaden – inom just äldreomsorgen har varje chef i snitt direkt personalansvar för ca 50 personer. har visat att chefer inom vård och omsorg arbetar under tidspress och har hög arbetsbelastning med stora ansvarsområden och många medarbetare. Resultatet är att en av fem i personalen upplever att de har små eller mycket små möjligheter att vid behov få stöd av sin chef. Cheferna har en viktig roll i fråga om att skapa goda villkor för personalen, men det är bara möjligt om enhetscheferna har ansvar för ett rimligt antal medarbetare. Dessutom måste en större flexibilitet medges av kommunerna så att enhetscheferna kan göra de prioriteringar som leder till bättre arbetsvillkor och en god bemanning med hög kontinuitet. Alltför ofta kringskärs enheternas chefer genom kommunövergripande regler som minskar tilliten och därmed gör ansvarsutkrävandet sämre. En annan nyckelgrupp vad gäller att skapa goda arbetsvillkor inom äldreomsorgen – och som ofta glöms bort – är schemaläggare. De bär ett tungt ansvar för att få viktiga välfärdsverksamheter att rulla och för att lägga en planering som säkerställer att övriga yrkesgrupper inom vård och omsorg inte bränner ut sig. Utöver arbetssituationen som beskrivits ovan finns små möjligheter för personalen att fortbilda sig och det finns få karriärsteg inom yrket, vilket visar på ett behov av större utbildningssatsningar. anser att det nu behövs krafttag för att förbättra arbetsvillkoren för personalen inom äldreomsorgen. Det handlar om att värna medarbetare, deras familjeliv och hälsa, men också om att stärka möjligheten att rekrytera mer personal. Med rätt reformer kan resultatet också bli att timmarna för social aktivering hos den äldre blir fler, gemenskap främjas och kvaliteten höjs. För att tiden med de äldre ska bli en tydligt värderad del av arbetet bör även sociala behov införas i socialtjänstlagen som grund i biståndsbedömningen för äldreomsorg. föreslår att staten tecknar ett avtal med SKR om ett prestationsbundet stöd till förbättrade villkor för personalen inom äldreomsorgen. Kraven i det prestationsbaserade stödet ska gälla all kommunfinansierad verksamhet, även privat driven men offentligt finanseriad omsorg. Satsningen ska följas upp årsvis med målsättningen att alla kommuner ska nå bättre resultat. Stödet uppgår till och fördelas till kommunerna baserat på fyra parametrar som alla väger lika: Aktivt arbete för att minska förekomsten av delade turer Kommunen ska kunna visa att det skett en tydlig minskning i användandet av delade turer alternativt att delade turer är på en låg nivå eller inte används alls. Ett system för hur detta ska mätas och följas upp bör utarbetas i samverkan med SKR. Tiden som frigörs när de delade turerna försvinner bör användas till mer tid med de äldre. Kommunen ska tydligt minska antalet hemtjänstpersonal per hemtjänsttagare (enligt statistik som kommunerna redan nu rapporterar in till öppna jämförelser). De kommuner där hemtjänsttagaren får möta maximalt tolv olika personal får alltid del av stödet. God medarbetarnöjdhet och delaktighet Kommunen ska kunna visa ett bättre resultat än föregående år för SKR:s totalindex för hållbart medarbetarengagemang (HME) vad gäller äldreomsorgen. Som minst ska kommunen ha ett HME på 50 (av 100), och överstiger det 75 får kommunen ersättning oavsett om det skett en förbättring från föregående år eller ej. Kommunen ska kunna visa att snittantalet som äldreomsorgscheferna i kommunen har direkt rapporteringsansvar för tydligt minskar. De som inte överstiger 25 får alltid del av stödet. För att skapa yrkesutveckling och karriärvägar för omsorgspersonalen behövs fler utbildningsmöjligheter. Det är också en viktig del i att attrahera mer personal – att kommunerna erbjuder strukturerad fortbildning och möjliga karriärvägar. Regeringens satsning på ett äldreomsorgslyft kom efter att såväl och som krävt att en större satsning görs. Därför välkomnar vi satsningen. Därutöver föreslår vi följande förstärkningar: Satsa på utbildning för äldreomsorgens chefer: satsas på ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer, för att de bättre ska klara av den viktiga roll de har i att skapa goda arbetsvillkor för sina medarbetare. Satsa på utbildning av schemaläggare: valde regeringen att stryka den satsning på schemaläggare som beslutade om utifrån KD/M-budgeten. återinför regeringen satsningen i det så kallade Äldreomsorgslyftet och det är så klart bra, men viktig tid har gått förlorad. står fast vid satsningen och vill utöka den samt göra den permanent. läggs på metodutveckling, utbildning av schemaläggare inom och spridning av exempel på hur man uppnår god personalkontinuitet. De goda exemplen finns – där engagerade och kloka schemaläggare klarar av att säkerställa både god hemtjänst med tid för den äldre och heltid för den personal som önskar – utan delade turer. Utöver detta avsätts till att möjliggöra för fler undersköterskor att utbilda sig till specialistundersköterskor, i vår nya satsning på ökat medicinskt innehåll i äldreomsorgen. Gemenskap främjar äldres hälsa har satt ensamhetsproblematiken i blixtbelysning, i synnerhet bland äldre. Ofrivillig ensamhet, isolering och självisolering har påverkat äldres tillvaro på ett mycket kraftigt sätt. Vi vet att ofrivillig ensamhet och isolering leder till för tidig död. Ofrivillig ensamhet ökar risken att drabbas av hjärt-kärlsjukdom, demens och depression och leder till mer fysisk smärta. Förutom mänskligt lidande orsakar det ökade kostnader i form av ökat behov av sjukvård och omsorg motsvarande kostnader för över 13 miljarder. Vi vet också att många, inte minst äldre över 85, var ensamma före pandemin, med stora konsekvenser. För dem har tillvaron i många fall nu blivit värre, och många ytterligare har kommit att drabbas av ensamhet i samband med besöksförbud på äldreboenden och uppmaningarna till självisolering för personer . Trots pandemins negativa inverkan på möjligheterna till gemenskap för äldre, och de sociala och medicinska effekterna av detta, så syns det väldigt få åtgärder för att komma tillrätta med denna problematik i budgetpropositionen. vill annorlunda och föreslår en rad åtgärder och förstärkningar i vårt alternativ: Säkra att ensamhet kan brytas med digitala hjälpmedel De som har störst behov av att umgås digitalt är också de som har lägst kunskaper om digital teknik. Bland de cirka 500 000 svenskar som nästan aldrig använder internet är de flesta äldre, visar undersökningen Svenskarna och internet 2019. I samband med besöksförbudet på äldreboenden blev det också tydligt att många boenden inte ens erbjuder tillgång till internet. Bara tre av fyra boendeplatser erbjöd då möjlighet till internetuppkoppling i det egna rummet eller lägenheten, enligt Kommuner och Regioner, SKR. Men variationerna mellan kommunerna var stora och i vissa kommuner fanns möjligheter till uppkoppling enbart för av boendeplatserna medan det i andra kommuner erbjöds för , det vill säga för alla, enligt SKR:s webbtjänst Kolada (källa: ). Flera kommuner har genomfört förbättringar under pandemin, men det finns fortsatt behov av att säkra möjligheten till videosamtal för personer inom äldreomsorgen. Vi satsar därför 240 miljoner i en tillfällig satsning på teknisk utrustning och utbildningsinsatser riktade till äldre i särskilt boende eller med hemtjänst, så att de kan använda videosamtal och andra ensamhetsbrytande hjälpmedel. Alla lägenheter på särskilda boenden ska vara uppkopplade med snabbt och stabilt internet för videosamtal. Anslaget ska också kunna användas för utbildningsinsatser där inte minst unga kan använda sitt kunnande för att ge äldre, som inte har möjligheten via anhöriga, utbildning i att använda digitala verktyg. Äldresamtal i alla kommuner Vissa kommuner bjuder in äldre till samtal om livssituationen. Vi anser att samtliga kommuner ska erbjuda denna typ av äldresamtal. Samtalen kan inte minst bidra till att skapa trygghet och bryta ensamhet för den äldre, något som i sig kan höja livskvaliteten och skjuta upp behovet av andra mer omfattande omvårdnadsinsatser. Samtalet kan visa på möjligheter till måltidsgemenskap eller aktiviteter och ger en kontakt till kommunen. Äldresamtalen ger också en möjlighet att upptäcka medicinska behov – så att allvarligare hälsotillstånd kan undvikas. har också påvisat att det finns behov av att utveckla rutiner för att upptäcka missbruk bland äldre då andelen personer som har alkoholproblematik ökar i förhållande till yngre åldersgrupper. Även här kan äldresamtalen spela en viktig roll. vill att äldresamtal ska erbjudas av exempelvis hemsjukvårdsteam till alla som fyllt som inte har hemtjänst eller bor i särskilt boende och på det sättet får kontakt med omsorgsinsatser. Äldresamtalen riktar sig till en grupp på drygt 320 000 personer. Vi avsätter 160 miljoner till detta ändamål. Gemenskapsfrämjande insatser i omsorgen Det sociala innehållet i äldreomsorgen behöver utvecklas så att de äldres behov av gemenskap kan mötas. Vi anslår 200 miljoner för att utveckla gemenskapsmöjligheter för äldre. Pengarna ska också kunna användas av kommunerna för att delfinansiera gemenskapsvärdar anställda av kommunen till de byggherrar som bygger trygghetsboenden. Det har visat sig vara en bra katalysator för att få fler att vilja bygga trygghetsboenden för äldre. Ökat stöd till civilsamhället för gemenskapsfrämjande arbete Vi behöver också ta tillvara den kraft som finns i civilsamhället och därför vill vi tillskjuta resurser till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering. Det handlar om exempelvis seniororganisationer som ordnar träffar – digitalt och fysiskt – och som har t ex ringlinjer. Också organisationer som Mind som jobbar med samtalsstöd riktat till äldre bör få utökade resurser. Pandemin har kraftigt understrukit behovet av detta. I KD/M-budgeten införde vi en satsning på för detta ändamål. Regeringen avslutar denna satsning , trots att coronapandemin isolerat många äldre och kommer göra så framöver. anser att denna satsning måste utökas och göras permanent. Vi förlänger därför satsningen och ser till att den uppgår till . Att få idrotta tillsammans med andra i gemenskap är ett viktigt sätt att främja hälsa och gemenskap. Tyvärr har denna typ av aktiviteter nu uteblivit under pandemin och det finns stort behov av att öka insatserna för detta framöver – och se till att möjligheten kommer fler till del. Stödet behöver också öka på grund av omkostnader för att hitta former att göra detta coronasäkert. I samverkan med idrottsrörelsen och de nationella pensionärsorganisationerna vill vi därför satsa på ”Äldrelyftet” – vilket kan förbättra livskvaliteten, öka hälsan, minska risken för fallolyckor och främja gemenskap och sammanhang. I M/KD-budgeten avsattes för detta ändamål men dessvärre plockade regeringen bort satsningen i vårändringsbudgeten 2019. Det är bra att de ändrade sig och återinförde satsningen i budgetpropositionen . Vi anser dock att satsningen bör dubblas och avsätter därför ytterligare 2021–2023 för detta ändamål. Inför äldreboendegaranti och bygg fler äldreboenden Äldre som upplever att de har behov av anpassat boende blir alltför ofta nekade plats på ett så kallat särskilt boende. Biståndsbedömningarna har blivit snävare och då anses de för friska. I vissa kommuner finns det helt enkelt inte tillräckligt många platser i särskilt boende. Istället erbjuds mer omfattande hemtjänst i det egna hemmet. rapporterades 5 411 ej verkställda beslut in till gällande äldre som blivit lovade en plats i särskilt boende men fått vänta . Det är en ökning med ytterligare 900 personer som inte får en plats på ett boende . Enligt uppföljning 2020 anger 109 av kommunerna att de har underskott på särskilda boenden. är övertygade om att det är få, om ens någon, som väljer att flytta till ett anpassat boende om de inte behöver det. Den dag man upplever att det inte fungerar med det egna boendet så ska man ha rätt till ett anpassat boende. vill därför införa en äldreboendegaranti – den som fyllt ska ha en lagstadgad rätt att få flytta till ett anpassat boende som till exempel särskilt boende eller trygghetsboende när personen själv bedömer att behovet finns. För att stärka de äldres rätt att få tillgång till en anvisad plats på särskilt boende avsätter till en prestationsbaserad ersättning till de kommuner som klarar att anvisa platser . En äldreboendegaranti utan äldreboenden är inte värd något. För att klara löftet om en äldreboendegaranti behövs fler och olika typer av äldreboenden. Stimulansmedel för att kommunerna ska bygga fler äldreboenden är därför nödvändiga. utökar regeringens stimulansbidrag på området, men det är avgörande att kommunerna höjer sin ambition kring byggande av äldreboenden. Vi anslår därför mer , 1 miljard 2022 och 2023 under utgiftsområde 9, anslag 4:5 för att fler bostäder ska byggas. Det finns nu ledig kapacitet i byggsektorn på grund av den ekonomiska nedgången i pandemins spår. Denna satsning är därför också konjunkturellt riktig, då den kan bidra till att jobb inom byggsektorn inte går förlorade. Säsongsinfluensavaccin erbjuds i hela landet till riskgrupper och äldre personer. Vaccin mot pneumokocker, som orsakar bakteriell lunginflammation, erbjuds också i hela landet men i flera regioner är det inte kostnadsfritt. Det förekommer avgifter . Detta är en ansenlig summa för många äldre, särskilt om två personer i hushållet behöver vaccineras. Det vore en stor fördel om alla äldre kunde erbjudas kostnadsfri vaccination mot pneumokocker i hela landet. Att minska risken för utveckling av lunginflammation är inte minst angeläget under den rådande covid-19-pandemin där äldre utgör en riskgrupp. Vaccineringen skulle förebygga mänskligt lidande men också minska kostnaderna inom sjukvården. Vi avsätter därför för , för och 2023 till detta ändamål inom utgiftsområde 9. anser också att det bör tas fram ett allmänt vaccinationsprogram för äldre och att det ska vara implementerat . Fond för idéburen vård och omsorg Det som kallas idéburet företagande bedrivs ofta i ideell förening, ekonomisk förening, kooperativa företag eller stiftelseform. Det kan vara ett äldreboende, hemtjänst, en skola, en lanthandel eller något annat som människor gått samman om. Famna är paraplyorganisation för idéburna företag inom vård och omsorg, där till exempel diakoni är medlem. Skoopi är branschorganisationen för arbetsintegrerande sociala företag. De har inte sällan särskild kompetens i svåra etiska frågor som vården och omsorgen brottas med. Vissa ideella utförare har särskild kunskap om och riktar sig särskilt till en viss utsatt samhällsgrupp, kanske på grundval av etnicitet eller religion, grupper som forskning visar annars inte får en lika god tillgång till välfärdstjänster. Den ideella sektorns och sociala företags tillgång till kapital för både etablering och utveckling behöver förstärkas. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har konstaterat att det ofta saknas finansiella instrument som är speciellt utformade för socialt företagande. Socialt företagande behöver på grund av sina specifika egenskaper och varierande juridiska former ibland finna andra typer av finansieringsinstrument än andra företag. Vi vill därför skapa en fond som syftar till att främja den ideella sektorns möjlighet till socialt företagande och då särskilt som utförare av välfärdstjänster. Vi avsätter för detta ändamål inom utgiftsområde 9. En sådan fond skulle kunna motverka bristen på tillgång till kapital för dessa aktörer. Lika beskattning av arbets- och pensionsinkomster anser att pensionärernas ekonomi måste prioriteras. Därför såg vi till att alla pensionärer fick sänkt skatt i den budget som vi, tillsammans med , fick igenom i . Regeringen föreslår nu sänkt skatt för pensionärer, vilket skulle kunnat innebära att pensionsinkomster och arbetsinkomster äntligen skulle beskattas lika. Men eftersom regeringen inför ett tillfälligt jobbskatteavdrag , uppstår en skillnad igen, och gapet sluts inte med regeringens politik. Förutom att vi säger ja till den skattesänkning på som görs i budgetpropositionen, sänker vi skatten med ytterligare av inkomsten för personer med arbetsinkomster, pension och näringsinkomster. Det innebär i skattesänkning, utöver den skattesänkning som finns i budgetpropositionen. Låt fler äldre arbeta befolkning lever i genomsnitt allt längre. Det är mycket glädjande men innebär också att den så kallade försörjningskvoten växer, med resultatet att försörjningsbördan för de som arbetar ökar. För att ska klara av att möta den demografiska utmaningen behövs till att börja med en långsiktigt stark och stabil ekonomisk tillväxt och en hög sysselsättningsnivå. Det krävs att fler arbetar mer. Att fler väljer att arbeta längre än till har många positiva effekter. Det gör att ekonomin förbättras, både för den enskilde och för samhället i stort. Pensionerna förstärks också både för den enskilde och för pensionärskollektivet i stort då inbetalningarna till pensionssystemet blir större. Men inte minst viktig är känslan av samhörighet och tillhörighet som ett arbete ger många människor. Sänk skatten på arbetande äldre En invändning mot att uppmuntra fler äldre att stanna kvar i arbetslivet är att de skulle stå i vägen för ungdomar som vill in på arbetsmarknaden. Det finns dock ingenting som tyder på att arbetsmarknaden fungerar så – tvärtom.