mot · H8023204 · 2020-10-06 00:00:00 — En utrikespolitik utifrån svenska intressen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrikespolitik ska utgå från svenska intressen och värden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett sammanhållet globalt engagemang, där utrikes-, säkerhets-, handels-, försvars- och biståndspolitiken håller ihop, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördjupa det regionala samarbetet mellan länderna i norra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett sammanhållet grepp om strategiska förhållningssätt till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en EU-gemensam Magnitskijlagstiftning och om detta inte lyckas gå vidare med nationell lagstiftning samt samarbete med likasinnade och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrikespolitiska beslut i EU ska kunna fattas med kvalificerad majoritet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU driver en hårdare linje mot , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska förnya och modernisera FN och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska inta en aktiv roll i värnandet av ett samstämmigt förhållningssätt mellan EU och likasinnade länder gentemot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara drivande för en tydlig EU-hållning i värnandet av självstyrande ställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara drivande när det gäller den fria navigationsrätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska agera aktivt och strategiskt i FN för en internationell, oberoende utredning av förtrycket i Xinjiang och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , i ljuset av förgiftningen av den ryske oppositionsledaren , ska göra ytterligare ansträngningar för att stoppa den ryska gasledningen Nord Stream 2 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , i ljuset av förgiftningen av den ryske oppositionsledaren , bör vara drivande för att konventioner och förbud gällande kemiska stridsmedel efterlevs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i skapa ett s.k. för Rysslandsforskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör agera för att upprätthålla sanktionerna mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att finna nya former för internationell kontroll av kärnteknologiprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bidra till en fredlig lösning av pågående konflikter i genom multilaterala organisationer, i första hand EU men även FN, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska återuppbygga goda relationer med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fokusera biståndet till färre sektorer utifrån de tre kriterierna effektivitet, svenska intressen och svenska kunskaper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera bekämpningen av våldsbejakande islamism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka desinformation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja deltagande i internationella forum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN:s arbete med Agenda 2030 behöver utvärderas kontinuerligt för bättre resultat och för att bekämpa korruption och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ekonomisk tillväxt bör vara ett prioriterat område i arbetet med Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. och möter en värld i förändring. Vår gemensamma förmåga att adressera de mångfacetterade utmaningar som den fria världen och det öppna samhället står inför kommer att vara avgörande för vår framtida ställning. utrikespolitik ska utgå från svenska intressen och värden. Värnandet av svenska intressen och värderingar liksom vår förmåga att forma normer och standarder globalt är helt avgörande för vår frihet och vårt välstånd. Ett sammanhållet globalt engagemang, där utrikes-, säkerhets-, handels-, försvars- och biståndspolitiken håller ihop utgör en viktig grundförutsättning. EU-samarbetet är här vår viktigaste plattform. Den svenska utrikespolitiken ska vara tydligt förankrad i den idétradition som utgör grunden för vårt öppna samhälle, vår demokrati och våra rättsstatsprinciper liksom de mänskliga fri- och rättigheternas universella ställning och tillämpning. säkerhet främjas av att fler människor lever i frihet och att fler länder är demokratiska och jämställda. En värld med fler liberala demokratier skulle också vara en säkrare och rikare värld för och den svenska befolkningen, liksom för världens övriga befolkning. Med detta sagt är mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling också ett mål i sig självt, och inte bara ett medel för att uppnå säkerhet och välstånd. Krig, konflikt och förtryck utsätter människor för obeskrivliga fasor. Individen har omätbart egenvärde och oavhändliga fri- och rättigheter som bäst tillgodoses genom demokratin och dess institutioner, även om modellen är långt ifrån perfekt. I det utrikespolitiska arbetet för demokrati och frihet är, med andra ord, det svenska intresset och de svenska värderingarna tätt sammanflätade Fria medier är en ingrediens i det demokratiska samhället, och när journalister fängslas och medier stängs ned begränsas också demokratin. Mediefrihet inkluderar även internet och samma regler bör gälla för internet som för pappersmedier. Det är inte tillräckligt med medielagstiftning, lagstiftningen måste också efterföljas. har en viktig uppgift att i de internationella samfund där är medlem ta initiativ i syfte att stärka mediefriheten inklusive skydda journalister från övergrepp. De hot som vårt öppna samhälle står inför, där särskilt , och bedriver en allt mer aggressiv kamp mot våra grundläggande värden, ska inte tillåtas vinna. ska stå upp för friheten, och vårt sätt att leva är värt att försvara. globala engagemang och vårt lands säkerhet formas i samarbete med andra. Det är solidaritet, och inte neutralitet, som gäller. är en del av den fria världen och vi ska alltid vara en del av, och värna, den transatlantiska säkerhetsarkitekturen liksom den europeiska ordningen för fred och säkerhet. ska utgöra en stark kraft för multilateralismen. Vårt omfattande bidrag till internationella organisationer och FN-systemet förpliktigar, och fordrar ett aktivt engagemang utifrån våra grundläggande värderingar, särskilt i när drar sig undan och utrymmet fylls av auktoritära krafter som i allt större utsträckning utmanar folkrätten. agerande på den internationella arenan ska vara förutsägbart, balanserat och transparent. Handeln med omvärlden utgör grunden för vårt välstånd. Svensk utrikespolitik ska således alltid värna marknadsekonomin, äganderätten och det regelbaserade handelssystemet. En aktiv frihandelsagenda – där vi värnar våra säkerhetsintressen – utgör en viktig grund för vårt lands engagemang i EU. Den inre marknaden är en ovärderlig tillgång i en allt mer oförutsägbar värld. Nya utmaningar i en föränderlig värld I dagens digitala tidsålder verkar våra samhällen på helt andra arenor än den antika grekiska stadsstaten. Digitaliseringen skapar globala möjligheter, även i utvecklingsländer. På många håll i världen har människor tillgång till mobiltelefoni – som de saknar elektricitet i hemmet. Nya digitala tjänster förbättrar människors livsvillkor, inte minst inom hälsoområdet, vilket blir särskilt betydelsefullt under den pandemi som drabbar världen. Och ordet är friare på nätet i länder där traditionella medier verkar under censur. Men teknikutvecklingen underlättar även kontroll och förtryck. Skräckvälden från den fiktiva världens böcker som eller 1984 – såväl som verkliga livets DDR – riskerar nu att bli en politisk realitet. I ökad utsträckning går världen nu mot två standarder – två helt skilda system. Bakom den kinesiska brandväggen lever hundratals miljoner människor ett digitalt liv utan att komma i kontakt med en enda västerländsk app. Den teknologiska uppdelningen och dess påverkan på globala värdekedjor får konsekvenser för människor och samhällen världen över. hotas den tillväxt och öppenhet som följt i globaliseringens spår – och avgörande frågor ställs kring förmågan att skydda medborgares och staters integritet – i ett läge där förhållningssättet till ny teknik skiljer sig markant mellan den fria världen och de auktoritära regimer som försöker flytta fram sina positioner. I ljuset av coronapandemin accelererar den teknologiska utvecklingen. Möjligheten att arbeta hemifrån, för de som så kan, i när länder och ekonomier stängts ner tydliggör hur digitala verktyg förändrar arbetslivet. påverkar också automatisering och robotisering sammanhållning och samhällsliv, där risker för ökat utanförskap och osäkerhet ställer stora krav på ledarskap. Det öppna samhället måste förmå att möta de mångfacetterade utmaningarna i teknikutvecklingens spår. Demokratin och dess drivkrafter utmanas från flera håll. Tre decennier efter kommunismens sammanbrott i ställs frågor om demokratins betydelse och innebörd på sin spets – även på vår kontinent. En viktig lärdom demokratiseringsprocesser är hur vi bättre kan formulera demokratins relation till välståndet – att de är viktiga förutsättningar för varandras fortsatta utveckling, men inte alltid växer fram i samma takt. Sambandet mellan demokrati och marknadsekonomi är påtagligt. Att är en öppen marknadsekonomi är troligtvis en förklaring till att demokratirörelsen vunnit stort stöd, trots motstånd och förtryck. Den höga graden av tillit och transparens som historiskt kännetecknar den svenska samhällsmodellen är också en viktig skiljelinje gentemot de auktoritära stater som utmanar oss. Att medborgare har förtroende för hur deras skattemedel förvaltas och att företag kan genomföra affärer utan advokathjälp utgör en viktig styrka. Häri ligger mycket av de nordeuropeiska ländernas framgångar, och det påminner oss om betydelsen av att motverka korruption globalt. Ett civilsamhälle fristående från staten utgör en viktig förutsättning för demokratisk utveckling med grund i folkligt engagemang. Detta tydliggjordes vid , Majdan, i – en av de viktigaste händelserna i moderna historia. Om demonstrationerna på Majdan gällde vilken riktning ett land skulle ta har demonstrationerna i handlat om frihet. har sedan det första presidentvalet vunnit alla presidentval men valen saknar fullständigt demokratisk trovärdighet. All makt har knutits till som person. Det enda medel regim har att ta till för fortsatt styre är att bita sig kvar vid makten med hjälp av våld, förtryck och förföljelse. Demokratin behöver konsolideras i fler länder, särskilt i där den utmanas allt mer. En viktig förutsättning är att de väletablerade demokratierna förmår att samarbeta och gemensamt utgöra en stark kraft i värnandet av den liberala världsordningen. ska i EU-kretsen verka för transatlantiskt samarbete och alltid stå upp för betydelsen av en gedigen koordinering mellan och D.C. Att EU förmår teckna nya handelsavtal är i sammanhanget av stor betydelse. Behovet av starka allianser mellan fria länder har sällan varit större än . bör aktivt driva en politik syftandes till att etablera täta och mer extensiva samarbeten mellan de likasinnade länder i världen som delar de demokratiska värderingar och den gedigna tillit som karaktäriserar och till oss många närstående länder. Bristande jämställdhet och diskriminering inskränker än kvinnors fri- och rättigheter på många platser i världen. ska vara en tydlig röst för religionsfrihet såväl som för individens rätt till den egna sexuella identiteten och den egna kroppen, särskilt på de platser där staten systematiskt förtrycker de grundläggande, universella, mänskliga rättigheterna. Kvinnor och flickors utsatthet kan minskas genom att kvinnor får möjlighet till arbete eller att driva företag och flickor får utbildning. Ingen människa skall behöva utsättas för att vara en handelsvara. Trafficking är ett växande internationellt problem som framför allt drabbar flickor och kvinnor men också pojkar och män. FN:s globala mål slår fast att ska alla människor världen över ha tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). För att detta skall bli möjlighet behöver flickor och kvinnors position i samhället stärkas, flickor få utbildning, kvinnor rätt att äga och att arbeta. Marknadsekonomi, företagande och handel är grundläggande förutsättningar tillsammans med lagstiftning för att öka såväl den nationella ekonomin som kvinnors ekonomi och därmed minska mödradödligheten. Stigma, våld och diskriminering gentemot hbtqi-personer bidrar till risk för exkludering i ett stort antal samhällen, begränsar tillgången till hälso- och sjukvård samt social inkludering och ekonomisk utveckling. bör aktivt arbeta för att alla människor skall ha rätt till sin sexualitet utan att riskera att utsättas för övergrepp, diskriminering, våld eller dödas. Arbetet med att bekämpa antisemitismen, som fortsatt utgör ett stort problem på många håll i världen, ska intensifieras. måste aktivt som enskilt land men också i de internationella organisationer där är medlem aktivt bekämpa antisemitismen. Den fria världens förmåga att agera gemensamt är avgörande i av ökade stormaktskonflikter och ett förändrat geopolitiskt landskap där är allt mer av en utmaning. geopolitiska betydelse har ökat markant. Avsaknaden av en säkerhetsarkitektur likt Nato sätter sin prägel på kontinents utveckling och tydliggör avgörande roll i världen. En viktig förutsättning för kontinentens utveckling och välståndslyft har utgjorts av att den amerikanska sjunde flottan tryggat handeln och den fria sjöfarten i . Det har även varit av stor betydelse för ett handelsberoende land som . I tydliggörs även urbaniseringens kraft och megastäders ökande betydelse, med förmåga att skapa nya maktcentrum och former för internationellt samarbete. Terrorism och organiserad brottslighet utgör fortsatt allvarliga hot mot den fria världen och vårt öppna samhälle. Kampen mot våldsbejakande islamism utgör alltjämt en avgörande försvars- och säkerhetspolitisk prioritering. I en globaliserad värld ökar behovet av samarbete för att möta gränsöverskridande problem. Värnandet av vår frihet och vårt öppna samhälle är en förutsättning för vår förmåga att möta en värld i förändring. Nato utgör grunden för försvaret av ländernas suveränitet, integritet och frihet i norra . Det är särskilt betydelsefullt i när säkerhetsläget i vår del av världen försämras till följd av ökad militär aktivitet i såväl som i , i issmältningens spår. utgör ett hot mot säkerheten i närområde för överskådlig tid framöver. De försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten som säkrar freden i ska värnas och stärkas. Den värdegemenskap och de strategiska såväl som historiska band som för samman med grannländerna i och ska värnas. Samarbetet mellan de åtta nordisk-baltiska staterna (NB8) utgör en viktig grund för förmåga att forma allianser med likasinnade och bygga en grund för vårt engagemang i världen. I när multilateralismen utmanas och länder vänder sig inåt, särskilt i coronapandemins spår, är det helt avgörande att det nordisk-baltiska samarbetet förmår att upprätthålla en ökad grad av koordinering och samsyn kring utvecklingen i vår del av världen. Det är avgörande för vår förmåga att vara med och främja normer och standarder globalt i en allt mer oförutsägbar värld. Coronapandemin har väckt viktiga frågor om och våra grannländers förmåga till samarbete i tider av kris. Det kommer framgent att finnas anledning att utvärdera hur det nordiska samarbetet fungerat, hur relationerna mellan våra länder påverkas av pandemin och framförallt hur vi gemensamt ska möta de långsiktiga ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19. Det blir särskilt betydelsefullt då våra ekonomier är helt beroende av vår förmåga att handla med omvärlden. I sammanhanget är gränsfrågorna särskilt viktiga. Den passfrihet som vi haft är unik och måste värnas. Det är betydelsefullt att främja en ökad grad av nordiskt-baltiskt samarbete i EU. Dels vad gäller vår gemensamma förmåga att adressera frågor av värde för regionen, såsom utvecklingen i , och i det östliga närområdet. Dels förmågan att driva en gemensam linje i flera strategiska frågor, såsom en tydlig europeisk frihandelsagenda. Denna förmåga är nu än mer betydelsefull i ljuset av brexit. Som stora givare till de multilaterala organisationerna och FN-systemet finns även anledning att stärka samordningen såväl som arbetsfördelningen mellan de nordiska länderna. En ökad grad av specialisering mellan länderna i utvecklingspolitiken kan här utgöra en viktig grund för stärkt inflytande och bättre resultat utifrån våra intressen. Under coronakrisen har särskilt WHO:s arbete stått i fokus, och behovet av att säkerställa ett förtroendefullt internationellt samarbete i hälsofrågor, präglat av tillit och transparens, är tydligt. Här ska våra länder vara en konstruktiv kraft. Det finns all anledning att också komma att granska och utvärdera vårt samarbete i ljuset av hur länderna tillsammans har hanterat gemensamma utmaningar och problem i spåren av coronapandemin. förändras till följd av klimatförändringarna. Uppvärmningen i är högre än det globala snittet och tydliggör dess inverkan på fred, säkerhet och välstånd. ökade ambitioner att stärka kontrollen av adresserar viktiga frågor om upprätthållandet av navigationsfriheten. I längden blir också frågan om skyddet av atlantförbindelserna central. Det är betydelsefullt att den Arktisstrategi som tas fram tar ett sammanhållet grepp om strategiska förhållningssätt till en region i förändring. Det ligger i svenskt intresse att upprätthålla ett europeiskt och transatlantiskt engagemang kring utvecklingen på . EU:s roll i närområdet och världen EU är viktigaste utrikespolitiska plattform. I när multilateralismen och folkrätten utmanas ska stå upp för våra gemensamma intressen och grundläggande värderingar. EU:s förmåga att nå en gemensam hållning till såväl som är viktiga svenska prioriteringar. En viktig grund för det europeiska engagemanget i världen är värnandet av den transatlantiska länken. Sammanhållningen i den fria världen ska alltid utgöra en europeisk ledstjärna. En grund för EU:s ställning i världen utgörs av förmågan att möta utmaningarna i det omedelbara närområdet. Det säkerhetspolitiska läget präglas av de ökade spänningarna såväl längs EU:s östliga gräns som i . förmåga att visa engagemang för det södra närområdet, vars utveckling även har bäring på det svenska samhället, utgör en förutsättning för att samla ett brett europeiskt engagemang för utvecklingen i vårt eget närområde. Att EU:s Rysslandspolitik ligger fast utgör en viktig grund för svensk säkerhet. EU:s sanktioner till följd av det ryska agerandet i är en viktig markering mot Kremls brott mot den europeiska ordningen för fred och säkerhet. Att en europeisk sanktionsregim, en så kallad Magnitskijlagstiftning, gentemot individer som gjort sig skyldiga till MR-brott kommer på plats är ett viktigt nästa steg i skyddet av våra gemensamma europeiska värderingar. ska stå upp för Östliga partnerskaps-samarbetet. Ett starkt stöd för reformprocess och europeiska närmande, med ett medlemskapsperspektiv, är en viktig prioritering för den gemensamma politiken i det östliga närområdet. Den senaste tidens folkliga protester i tydliggör även behovet av att kraftfullt markera när auktoritära ledare i närområdet begår brott mot den egna befolkningen. Här ska EU ha en viktig normerande förmåga. Det ryska förhållningssättet till tydliggör även behovet av EU:s förmåga att sätta press på , för att motverka ryska brott mot folkrätten i EU:s omedelbara grannskap. En hårdare EU-linje mot bör komma på plats och inkludera sanktioner mot enskilda företrädare, ett kraftfullt begränsat politiskt utbyte med president regim och en avveckling av allt EU-stöd som inte direkt riktar sig till försvarare av demokrati och mänskliga rättigheter. , som också är med i Östliga partnerskaps-samarbetet, har sedan strävat efter ett så nära samarbete som möjligt med västliga organisationer, däribland EU. och Rosornas revolution förbättrades relationerna mellan och väst. intervenerade militärt i till stöd för utbrytarregionerna och i ett kort men signifikant krig. Kriget visade att var berett att använda militärt våld mot sina grannar. Flera avtal och överenskommelser har ingåtts mellan och EU med syfte att fördjupa den politiska och ekonomiska integrationen. ska också vara en drivande kraft i EU-kretsen för ett europeiskt engagemang på med ett tydligt reform- och medlemskapsperspektiv – däri ligger attraktionskraft och möjlighet att påverka. är anslutningsförhandlingar inget mål i sig. Reformprocessen på vägen dit, särskilt vad gäller länders förmåga att leva upp till rättsstatens principer, är det centrala. I det södra grannskapet ställs avgörande frågor på sin spets kring EU:s förmåga att agera gemensamt liksom att verka för avspänning och konfliktlösning genom diplomatiska medel. Den europeiska Turkietpolitiken är i sammanhanget central. har genom sitt agerande fört landet allt längre bort från . President agerande , där migranter användes som ett påtryckningsmedel gentemot EU, tydliggör landets auktoritära riktning. EU:s förmåga att påverka är i sammanhanget av stor vikt för att undvika en ny flyktingkris. Att EU upprätthåller kontroll över den yttre gränsen utgör en förutsättning för en hållbar europeisk migrationspolitik. I Kinapolitiken är behovet av en gemensam europeisk hållning påtaglig, särskilt i tider där utmanar folkrätten och aktivt försöker splittra den europeiska sammanhållningen. EU ska tydligt stå upp mot kinesiska brott mot de mänskliga rättigheterna och avsteg från internationella åtaganden. EU ska i ökad utsträckning försöka uppnå en transatlantisk samsyn i Kinarelaterade frågor. Genom handels- såväl som biståndspolitiken kan EU utgöra en stark kraft för utveckling och samarbete i närområdet såväl som globalt. EU:s nya Afrikastrategi utgör en viktig grund för en starkare relation mellan de två kontinenterna. EU ska också vara ett föredöme globalt genom en aktiv frihandelsagenda där nya avtal ingås. förmåga till genomslag i den europeiska kontexten förutsätter också ett aktivt svenskt engagemang vid EU:s institutioner och en strategisk ansats till ökat inflytande. I sammanhanget är det betydelsefullt att riktar en större andel av sina resurser mot EU-systemet, och aktivt verkar för att fler svenska diplomater tar sig an uppdrag vid de europeiska institutionerna. Det är särskilt betydelsefullt att fler svenskar ges möjlighet att bidra i arbetet vid den europeiska utrikestjänsten (EEAS). är inte EU perfekt. Dagens krav på enhällighet i beslutsfattandet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik omöjliggör ett effektivt europeiskt agerande till följd av att enskilda medlemsstater tillåts blockera beslut. Förmågan att agera snabbt vid internationella händelser är avgörande för EU:s trovärdighet.