mot · H8023487 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för ökad tjänsteexport och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla insatserna för svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta en aktiv roll för att se till att EU stöder WTO och driver på för en modernisering av organisationen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öppna för privata aktörer inom exportrådgivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga bort sårbarhet i infrastruktur för export och import och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om e-handelsdirektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydliga regler för geografiska ursprungsbeteckningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa nödvändiga frihandelsavtal och liknande villkor med efter brexit och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om frihandel och protektionism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett handelsavtal mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra och utveckla den inre marknaden i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att identifiera och tillvarata handelspotentialen för efter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dra lärdom av analyser gällande Business verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja etableringar av industriell verksamhet i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna och utveckla den svenska livsmedelsexporten samt dra lärdom från tidigare satsningar på området och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja export av svensk effektiv klimatteknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av hur fler gränshinder mellan de nordiska länderna kan rivas i syfte att öka handeln mellan länderna och tillkännager detta för regeringen. är starkt beroende av handel med andra länder. Hälften av ekonomi är kopplad till import och export. Exporten från är dessutom beroende av varor och tjänster som importeras. Att en vara exporteras från betyder de facto inte att den är enbart svensk. Så mycket som av exporten från tillverkningsindustrin har i själva verket producerats i andra länder. Därför bör fokus ligga på den samlade handeln. Mer fri handel och mindre protektionism är bra för . har och världen drabbats av coronakrisen. Krisen har satt fingret på såväl beroende som sårbarhet som kommer med handeln. I krisen blev det tydligt hur beroende är av leveranser av exempelvis skyddsmaterial till vården som produceras i andra länder. Även transporternas betydelse blev tydligt. Vidare har länge tjänat mycket på EU:s inre marknad, dit runt tre fjärdedelar av vår handel går. Dock uppstod stora problem med den inre marknaden under coronakrisen, inte minst då olika former av gränshinder för material och personal sattes upp inom unionen och mellan dess medlemsländer. Slutsatser från coronakrisen är att vi måste fortsätta arbeta för frihandel i världen, värna fungerande transporter och återupprätta EU:s inre marknad. Före coronakrisen fanns problem med protektionism. fungerar exempelvis inte på det sätt man skulle önska. Protektionismen får olyckligtvis stort genomslag i stora, viktiga länder som , och . Få länder inom EU delar grundläggande syn på frihandel och öppenhet. De problemen finns kvar och är sådana som kommer att behöva fortsätta arbeta med även efter coronakrisen. Utöver enskilda ståndpunkter i sak, som exempelvis minskade tullar på olika varugrupper, bör en viktig svensk prioritering vara att nationellt värna stödet för öppenhet och frihandel som finns brett i det svenska samhället. Skapa förutsättningar för ökad tjänsteexport Exporten av varor och tjänster är nära sammankopplade. Exempelvis har industriprodukter ofta omfattande tjänsteinnehåll såsom mjukvaror. Tjänstesektorn har också växt rejält . Runt en tredjedel av utrikeshandel består av tjänster. Av den totala tjänsteexporten går till andra EU-länder. Den inre marknaden måste fungera lika bra för tjänster som för varor. Därför måste hinder undanröjas så att tjänstesektorn blir helt integrerad. Totalt sett har tjänstehandeln växt i högre takt än varuhandeln , vilket bland annat beror på teknikutveckling och digitaliseringens framväxt med nya möjligheter. När handeln gör det möjligt att köpa och sälja via internetsajter och digitala marknadsplatser finns potential för fler företag att handla internationellt. Inte minst gäller det för mindre företag. Inom EU ska det vara en fri rörlighet. Vi kan konstatera att rörligheten fungerar bättre för varor än för tjänster. Det ligger i svenskt intresse att den inre marknaden för tjänster och digitala tjänster stärks. Fler sektorer bör omfattas av tjänstehandel såsom välfärdstjänster, för att ge möjlighet för svenska aktörer inom välfärdstjänster håller internationellt sett hög klass att växa internationellt. Regeringen bör ges tillkänna att de bör initiera ett arbeta inom EU för en ökad tjänstehandel samt på lämpligt sätt återkoppla till . Svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar Globalt upphandlade FN varor och tjänster för , varav upphandlades från . Det är en andel som vida understiger andel av FN:s budget. levererar främst medicinsk utrustning och laboratorieutrustning, fordon samt utbildnings- och städmaterial. På tjänstesidan levererar tjänster inom administration, bygg och ingenjör samt transport. är en stor bidragsgivare, men har väldigt få svenska företag varit med i upphandlingarna. De som haft rätt förutsättningar har dock gjort intressanta affärer. Många handelskamrar har byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill börja sälja till FN. behöver skapa förutsättningar för svenska företag att delta i, och konkurrera på en jämn spelplan om, internationella upphandlingar. befinner sig i kris. Länder är oense, protektionism får stort genomslag och blockerar frågan om domartillsättning för att uppnå förändring i hantering av sakfrågor och regelverk. För stora länder i världen kan man klara sig bättre i denna handelsmiljö genom stora egna marknader och genom att i kraft av ländernas storlek utöva olika former av påtryckning i exempelvis förhandlingar och handelstvister. För mindre länder som saknar vi dessa möjligheter och vi är dessutom väldigt beroende av vår handel med andra. Tillgänglighet till andra marknader är liksom likvärdiga spelregler samt minskade eller borttagna handelshinder avgörande för svensk ekonomi. Ett viktigt svenskt intresse är att få WTO att fungera. Formellt är det EU som företräder medlemsländerna inom WTO. Men det förminskar inte roll. bör inom EU ta plats för en rimlig linje avseende reformering av WTO liksom att bilateralt driva för landets viktiga frågor. Givet frågans vikt är det rimligt att ger regeringen tillkänna att de för bör ta en aktiv roll för att EU stödjer och driver på för en reformering och modernisering av organisationen. Privata aktörer inom exportrådgivning vill gärna i högre grad bygga utförandet av de näringslivsfrämjande åtgärderna på privata kvalitetssäkrade aktörer utanför myndighetskretsen. Dessa aktörer skulle exempelvis kunna utses genom att kvalitetskrav ställs och projekt och insatser sker i konkurrens mellan varandra. Myndigheternas, statens, uppgift skulle på detta sätt i huvudsak begränsas till att utifrån de politiska målen sätta allmänna ramar och fatta inriktningsbeslut för insatser och för kvaliteten på genomförare samt att följa upp resultaten, kontrollera att medlen använts på avsett vis och medverka till att förbättringar tillvaratas. I arbetet bör även erfarenheterna från granskning av de regionala exportcentra tillvaratas. Transporter av såväl människor som gods är som ett blodomlopp i vår ekonomi. De är nödvändiga för att människor ska kunna ta sig till jobbet eller för att varor ska kunna nå en kund. Coronakrisen har också visat på en del av sårbarheterna i transportsystemet. Fungerande transporter, där alla transporter nyttjas och inte ställs mot varandra, är helt avgörande för återhämtningen efter coronakrisen, för svensk konkurrenskraft och för att vi ska kunna ta vår plats i världshandeln. Flera viktiga uppgifter inom transportområdet behöver lösas. roll i behöver utvecklas, hamns position som naturliga godsnav måste säkras. Transporterna måste säkerställas i hela landet. I planeringen av åtgärder inom infrastrukturområdet bör man analysera hur olika åtgärder påverkar näringslivet och svensk konkurrenskraft. EU:s inre marknad är betydelsefull för . av vår handel går till den inre marknaden. kan vi se att det finns stora möjligheter att utveckla marknaden. Coronakrisen resulterade i fler gränshinder och det finns fortsatta problem med tjänstehandel och den digitala inre marknaden. Inriktningen bör vara att främja en digital inre marknad med övergripande, gemensamma regler, borttagande av särregler i olika länder samt att EU inte som huvudregel ska försöka reglera sönder marknader utan istället ha som ledstjärna att måste ta en position i världen visavi exempelvis och . Uppkoppling och avreglering bör vara ledstänger i arbetet liksom rimlig reglering av datahantering. Inom EU finns regler för så kallade geografiska ursprungsbeteckningar. I flera delar är det rimligt att en leverantör är tydlig med en varas ursprung eller egenskaper. Det är inte minst tydligt vad gäller jordbruksprodukter. Å andra sidan finns en utveckling där värdekedjorna inom allt fler områden blir allt mer komplexa. Vi anser att tydliga regler bör kunna användas som upplysning och argument i en försäljning, men får inte sådana regler landa i ökad protektionism. Det bör finnas rimliga regler och en samlad, rimlig reglering. Vidare är det angeläget att regeringen säkerställer att befintliga och eventuella tillkommande regler inte innebär ökad protektionism. Olika initiativ för detta bör övervägas. Frihandelsavtal med efter brexit är i process att lämna EU. Formellt skedde ett utträde och sker förhandlingar mellan och EU om ett avtal som ska reglera den framtida relationen. Ambitionen är att ett sådant avtal ska vara klart /21. Att lämnar EU är problematiskt för . Viktiga värden som frihandel från efter deras utträde mindre tyngd inom EU. Mellan och finns dessutom omfattande band. Många företag verkar i båda våra länder såsom läkemedelsbolaget och transportföretaget . Därtill arbetar många britter i och tvärtom. Sammantaget kommer dessa relationer att bli sämre och krångligare efter utträdet. Det ligger i svenskt intresse att relationerna med efter utträdet blir så goda som möjligt. Det handlar om exempelvis att säkerställa tillgång till marknader och rörlighet för medborgare. Dessa viktiga intressen bör säkras såväl inom EU som jämte . Mot protektionism – ta fram en agenda för fri handel En öppen och fri handel är viktig för . Dessvärre kan vi efter coronakrisen se fortsatta och till och med ökade problem med protektionism. Det gäller inom såväl EU som inom WTO. De flesta förstår att ett mindre land som inte kommer att få igenom alla krav eller önskemål kring handelspolitiken. Men, det fråntar inte att vårt land har en roll att spela. Det kan handla om att skapa bilaterala band med andra länder, på olika sätt visa vad mer frihandel betyder för ekonomi och välstånd eller att ta fram konkreta förslag på reformer av WTO eller andra organ. behöver här ta ett kliv fram. En agenda för fri handel bör tas fram. Handeln är viktig för . Fler handelsavtal är per definition bra för vårt land. Färre handelsavtal och fler gränshinder kan vara direkt skadligt för svenska företag och svenska jobb. Det har förhandlats om ett handelsavtal mellan och . Hinder för att komma i mål har funnits på båda sidorna av . Problem att ta detta vidare ska självklart inte underskattas. Å andra sidan är det viktigt att betona att ett avtal mellan och skulle betyda väldigt mycket för ekonomin och jobben för båda parter. Ett sådant avtal skulle dessutom kunna vara agendasättande globalt för exempelvis standarder. Därtill skulle en axel inom handeln mellan och kunna vara ett avgörande verktyg för att hålla tillbaka baksidan av kinesiskt inflytande i världen. bör på olika sätt försöka bidra till att ett handelsavtal mellan och ska kunna slutas. Regeringen bör intensifiera ett sådant arbete samt på lämpligt sätt återkoppla till . Utveckla EU:s inre marknad Merparten av den svenska exporten går till EU/EES-området. Att den inre marknaden är öppen och fungerande säkrar jobb runt om i . Uppstår hinder blir det problem för svenska företag. Under coronakrisen har vi sett hur hinder mellan EU-länder lagts till. Det är rimligt för att möta en allvarlig pandemi men långsiktigt oönskat då ekonomin i tar skada. En angelägen uppgift efter coronakrisen är att återupprätta funktion och förtroende för den inre marknaden. Tillvarata potential efter coronakrisen Coronakrisen har slagit hårt mot och världen. Som en direkt effekt har företag och jobb förlorats. Utveckling som pågått har accentuerats, exempelvis digitaliseringen inom handeln. Olika länder och regioner har kommit att drabbas väldigt olika. Världen kommer till del att se annorlunda ut efter än före coronakrisen. Det är viktigt att se hur kan identifiera och tillvarata potential för handel efter coronakrisen. Dra lärdom av analyser gällande Business Business är en viktig aktör för svensk handel. Företaget har en omfattande närvaro i många delar av världen och många kunniga medarbetare. Deras främjandeuppdrag är liksom investeringsfrämjandet viktigt. Flera delar av handelsfrämjandet har varit föremål för diskussion, utredningar samt genomgång av och andra aktörer. Det är viktigt att lärdomar dras från dessa analyser. behöver ett förstklassigt främjande av handel. Mål och medel för att fullfölja uppdraget bör göras tydligt. Etablering av industriell verksamhet till är ett land med en stolt industriell bakgrund. Åtskilliga globala koncerner inom områden som läkemedel, fordon, stål och skog har sin bakgrund och hemvist i . Vi har dessutom en stor potential att öka näringslivet i , få fler industrier att etablera sig här. Inom energipolitiken finns en syn inom gröna och röda partier att försöka sätta ett tak på energianvändningen. Det är dåligt på flera sätt, bland annat skulle ett sådant tak i praktiken innebära att skulle tacka nej till att nya företag etablera sig här. Vi är av motsatt uppfattning. Vi vill att fler företag startas i . Vi skulle gärna se att fler energiintensiva industrier väljer som bas. är ofta ett föregångsland ur hållbarhetssynpunkt och därför finns också stora miljövinster om företagsetableringar sker i vårt land. bör främja att fler industrier etablerar sig i . har en omfattande livsmedelsproduktion. Hela livsmedelskedjan har utvecklats rejält . är ett framstående land på mat och matlagning. I vårt land finns fler såväl mindre som större företag som lyckats väl med export till andra länder. Drycker och dryckesproduktion har utvecklats på ett imponerande sätt. Våra möjligheter att öka exporten är också goda. I arbetet bör erfarenheter från tidigare satsningar såsom Matlandet dras. Frihandel och minskade handelshinder är önskvärt för . Vi bör använda olika möjligheter som står till buds för att främja den fria handeln. Handeln med varor som är klimatsmarta är en viktig hävstång för den fria handeln. Genom detta kan man såväl ta steg mot en friare handel som att göra nytta för klimatet och miljön. Det finns naturligtvis olika varor som kan vara aktuella, där solceller bara är ett av många exempel. Regeringen bör ges tillkänna att den bör främja handel med effektiv klimatteknik. De nordiska länderna är nära sammankopplade. Många norska invånare arbetar i och tvärtom. Vår gränshandel mot omsätter miljardbelopp. I knyts och ihop på ett naturligt sätt. I är bron en naturlig länk mellan länderna. Det finns stora möjligheter att utveckla handeln och annat utbyte mellan och , och . utnyttjas inte den potential som finns med en gemensam strategi för nordiska produkter och tjänster internationellt och att fullt ut få utväxling på arbetsmarknadsregionerna. Ett arbete för ökad handel bör utvecklas och drivas av bilateralt och inom .