mot · H8023501 · 2020-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en effekt- och kapacitetsutredning samt vikten av utbyggd nätkapacitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta målet om förnybar elproduktion med ett mål om fossilfri elproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla elmarknadsmodellen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna småskalig vattenkraft och tillsätta en utredning som överväger ytterligare åtgärder för att skydda den småskaliga vattenkraften mot produktionsminskningar och nedläggningar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Havs- och vattenmyndigheten och införliva relevanta delar i och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att överföra vattenmyndigheternas verksamheter till och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vattenmyndigheternas verksamhet också ska inbegripa ett främjandeuppdrag gentemot de näringar de verkar för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva vidare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att borde samarbeta med andra kärnkraftsländer för att utveckla standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en färdplan för framtidens kärnkraft som inkluderar forskning och frågan om pilotanläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera kärnkraftslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara kommunernas vetorätt mot vindkraftsetableringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att havsbaserad vindkraft inte ska få riktade subventioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en fond för hantering av vindkraftsavfall och kvarblivna verk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att tidigt och återkommande utvärdera det gröna skatteavdragets relevans givet den snabba marknadsutvecklingen för solceller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärmen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa avfallsförbränningsskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett undantag från avseende skatt på biooljor för värmeproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk vätgasstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om geotermisk energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och bör ges i uppdrag att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runt om i och vilken beredskap de lokala nätägarna bör ha om det sker oförutsedda händelser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta fler åtgärder för att förenkla och väsentligen korta tillståndsprocesserna för elnätsutbyggnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga en tredje kabel till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet för en fossilfri fordonsflotta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att öka tillgången till laddinfrastruktur för bilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på fossilfritt flyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om elektrifiering av tunga vägtransporter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör integrera satsningar på utveckling av koldioxidavskiljning med övriga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga handelssystemet för utsläppsrätter inom EU, EU ETS, så att det omfattar alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med ett gemensamt mål för minskade utsläpp, och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 21 Energi Insatser för förnybar elproduktion Infrastruktur för elektrifierade transporter Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning i hela landet. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. energipolitik grundar sig på förvaltarskapstanken. Vi ska förvalta, inte förbruka, de ändliga resurserna. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Vi vill se en mångfald av fossilfri energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar av långsiktiga och hållbara energislag. förespråkar en fri och öppen elmarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. Vi vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Vi gör bland annat satsningar på utbyggnad av laddinfrastrukturen för elbilar, ökar klimatbiståndet till FN:s gröna klimatfond och tillför energiforskningen ytterligare medel. När stora brister i elförsörjningen gång på gång påpekas och oron blivit en del av industrins vardag, påverkar detta framtidstron i så hög grad att vi behöver vidta kraftfulla åtgärder. Industrin står för tusentals arbetstillfällen som är viktiga för välstånd. Fler företag gör en omställning och går mot en elektrifiering och digitalisering. Om inget görs kommer fler företag tvingas ompröva huruvida ger dem de bästa förutsättningarna. Det har stor betydelse vilka signaler vi skickar till investerare inför nyetableringar. Därför behöver vi se till att ta industrins oro på allvar – utan industriföretag har vi ingen välfärd. elbehov kommer öka betydligt om vi ska fortsätta utveckla samhället, minska oljeberoendet och klara klimatmålen. Om vi ska uppfylla klimatlagens krav på nollutsläpp av växthusgaser är det nödvändigt att vi livstidsförlänger och bygger ny kärnkraft i vårt land. Planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på 2045 om alla åtaganden ska kunna uppfyllas. Här behövs alla icke-fossila energislag. Ett utbyggt elnät är också avgörande. Betydande delar av elnätet är gamla och behöver renoveras som ytterligare nät måste byggas ut. råder stora elförsörjningsproblem, inte minst kopplat till vissa regioner i landet, där man exempelvis i och kring befinner sig vid en kritisk gräns. I såväl som är kapacitetstaket i stamnätet nått och effektläget mycket ansträngt. Ökad nätkapacitet är centralt för svensk tillväxt och bör ges hög prioritet. menar att en effekt- och kapacitetsutredning behövs för att bidra till ett stabilare system och säkerställa en tillräcklig utbyggnad av elnätet. behöver återuppta planeringen av nya kärnkraftsreaktorer. Ny kärnkraft är en viktig fråga, inte bara för utan framför allt på en global nivå. Enligt FN:s klimatpanel IPCC är kärnkraft nödvändigt för att klara klimatmålen. Internationella energirådet (IEA) har uppmanat världens länder att slå vakt om och utveckla kärnkraften, särskilt med hänvisning till klimatutmaningen. är det och som bygger flest reaktorer. Här har västländerna ett gemensamt ansvar att vara med. behöver sätta press på våra grannländer , , och att avveckla sin kolkraft. Dessa länder har kolkraft motsvarande åttio kärnkraftsreaktorer. Förutom att kolkraften är enormt klimatförstörande bidrar de till hundratals människors för tidiga död genom astma, cancer och andra sjukdomar orsakade av koleldning. Om dessa kolkraftverk inte stängs blir det som gör för klimatet närmast meningslöst. Vi kristdemokrater anser att kärnkraften ska utvecklas, inte avvecklas. Steg mot en ny generation kärnkraft ska tas genom satsningar på forskning. Vattenkraften, också den småskaliga, ska värnas. Elanvändningen behöver öka för klimatets skull. Vind- och solenergi kommer byggas ut och mål för leveranssäkerhet måste tas fram. Mål om fossilfri elproduktion Elförsörjningen kan rätt hanterad utgöra en svensk konkurrensfördel som för hög industriell investeringsvilja och etableringar av nya företag. Men det förutsätter att vi inte omotiverat omkullkastar faktorer som har byggt svensk energiförsörjning stark. Ett mål inom energipolitiken är att svensk elproduktion ska vara förnybar . Även om det inte innebär ett strikt förbud mot livstidsförlängd eller ny kärnkraft bortom detta år, skickar målet olyckliga styrande signaler till marknaden och till myndigheter om hur kärnkraftens framtid betraktas på politisk nivå. Det riskerar att bli en hämsko för investeringar. Svensk elproduktion bör vila på kraftslag som tillsammans kan skänka stabilitet och effektivitet och som har en grön profil. ser inget värde i en målsättning om att pressa undan klimatfrämjande kärnkraftsel till förmån för förnybar, ofta variabel, elproduktion. Kärnkraften bidrar med trygghet i systemet genom en hög kapacitetsfaktor och kvalitetsbringande systemtjänster som svårligen kan kompenseras för. Ett kärnkraftsinkluderande system är av allt att döma mer kostnadsoptimalt än ett förnybart. Ur klimatperspektiv är det centrala att minimera utsläppen av växthusgaser, och här talar livscykelanalyser för att kärnkraft har lägre utsläpp än flera förnybara alternativ. Ska vi möta det kraftigt ökade behov av el som prognoser ger vid handen, kommer vi att behöva såväl mer förnybar elproduktion som mer kärnkraft. vill att målet om förnybar elproduktion slopas och ersätts med ett mål om fossilfri elproduktion . har betydande utmaningar kopplat till energiförsörjningen. Att el finns tillgänglig i den omfattning vi behöver den, när vi behöver den och till konkurrenskraftiga priser är grundläggande för vårt lands ekonomiska utveckling. Vi vet från beräkningar i en rad rapporter, bland annat från , att elanvändningen väntas öka markant fram om branschernas planer på fossilfrihet ska förverkligas och klimatmålen ska bli verklighet. rådande energipolitisk inriktning saknar svar på hur vi tar oss an centrala frågeställningar om framtidens energiförsörjning. vill att en ny parlamentariskt sammansatt tillsätts. Den ska med hjälp av sakkunnig expertis bereda underlag som kan utgöra grund för en bred energiöverenskommelse om en långsiktig, hållbar och effektiv energipolitik som möter industrins, hushållens och övriga samhällets behov. har länge haft en elförsörjning där leveranser har kunnat tas för givna, till gagn för vår position som industrination och för familjernas livskvalitet. De senaste årens förändringar av energisystemet har ur leveranssäkerhetssynpunkt medfört ökade utmaningar, där bland annat systemet har blivit svårare att planera och tillväxten av variabel kraftproduktion måste balanseras. är ingen ansvarig för att det långsiktigt finns el i nätet vilket gör att alla agerar kortsiktigt. El är inte vilken vara som helst, och därför ska aktörerna på elmarknaden avkrävas långsiktighet. beslutade om att ta fram ett leveranssäkerhetsmål, men regeringen har inte effektuerat tillkännagivandet. har frågans aktualitet tilltagit, vilket visat sig i form av nödåtgärder för att klara försörjningen och nya alarmerande analyser om tusentals jobb som kan förloras på grund av regional effektbrist. Regeringen måste påskynda framtagandet av leveranssäkerhetsmålet. (Iva) har i sin rapport i elsystemet (2017) rekommenderat att ska ges huvudansvar för uppföljningen av leveranssäkerheten. Däri skulle ligga att ta fram prognoser för den långsiktiga energi- och effektbalansen, behov av systemtjänster och för överföringskapacitet även på regional och lokal nivå, men också att föreslå åtgärder. Regeringen bör överväga förslaget. Miljöansvaret – en av grunderna för energipolitik antog ett klimatpolitiskt ramverk för med Miljömålsberedningens betänkande som grund och är klimatlagen införd. innebär att ska ha nollutsläpp (netto) . lyfte dessutom fram vikten av åtgärder för fortsatt utveckling av en biobaserad ekonomi, där nya biobaserade produkter från skog, jordbruk eller vattenbruk kan ersätta fossilbaserade produkter. stödjer det bindande utsläppsminskningsmålet om inom EU , jämfört med nivåer. Vi vill också att EU arbetar för ytterligare en minskning om genom att inkludera åtgärder i form av att köper ”internationella krediter”, det vill säga projekt för att minska utsläppen i andra länder utanför EU. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser 2045. Vi behöver därför intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna på såväl nationell som internationell nivå, för att uppnå dessa klimatmål. Vårt lands konkurrenskraft och klimatutmaningen förutsätter en trygg produktion. menar att marknadens utformning bör ses över så att den bättre styr mot leveranssäkerhet. betalar marknaden för energi, men det saknas incitament att tillhandahålla kvalitet eller effekt, det vill säga tillräckligt med energi vid ett givet ögonblick. Stödtjänster som får systemet att fungera tillhandahålls i huvudsak utan betalning. Ett elsystem som ger betalt för dessa egenskaper skulle bli mer robust. Planerbara kraftslag, som kärnkraft, skulle då få ersättning för den viktiga funktion de har i elsystemet. Regeringen bör ges detta tillkänna. Den sammanlagda elproduktionen var , enligt , vilket innebär en viss ökning av produktionen jämfört med året innan då producerades. Vattenkraft och kärnkraft stod tillsammans för av den totala elproduktionen. Vattenkraften blev det kraftslag som producerade mest el , , följt av kärnkraften som minskade sin produktion något och landade på på grund av att trappade ner sin produktion under slutet av året. Den svenska elproduktionen är till koldioxidneutral. är, tillsammans med , det land som har lägst andel fossila bränslen i elproduktionen av samtliga EU-länder. Detta är ett av flera skäl till att bör sträva efter att exportera mer el och motverka ökande obalanser i den egna försörjningen . Dels gör det våra grannländer mindre beroende av koldioxidkraft, dels ger det oss en energireserv om något oväntat inträffar. väntas elproduktionen behöva öka kraftigt för att möta behoven. Det finns möjlighet för att exportera elöverskott till våra grannländer via de överföringsförbindelser som finns från till , , , och . Delar av året upplever emellertid minskade marginaler i kraftbalansen när elen behövs som mest. Det är en följd av mer variabel elproduktion parallellt med brist på planerbar kraft vilket gör systemet mer sårbart. har återkommande i analyser över kraftbalansen konstaterat att marginalerna i svensk elförsörjning är på nedåtgående. Den senaste rapporten bekräftar ånyo den negativa utvecklingen. För den så kallade topplasttimmen fördjupas effektunderskottet kommande vinter och väntas bli 1 700 MW vid en normalvinter och 2 900 MW vid en tioårsvinter. Prognosen för åren som följer ger vid handen att utvecklingen antas fortsätta i negativ riktning om planerbar kraft försvinner. gör sig mer beroende av utländsk el då efterfrågan är som störst. När effektbehovet är stort hos grannländerna blir importmöjligheterna begränsade. för fram att vid ogynnsamma villkor kan elunderskott på uppstå i elområde 3 och 4, import inkluderat. Sommaren tvingades vidta nödåtgärder för att klara driftsäkerheten i . Med kort varsel upphandlades avtal om att tillgängliggöra , och kraftvärmeverk för att förbättra spänningsstabiliteten och tillhandahålla kortslutningseffekt. Annars hade allvarliga fel kunnat inträffa. En mångfald av energislag vill se en mångfald av fossilfri energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Vi strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. Vattenkraften har en nyckelroll i vårt energisystem och producerar av elen och hälften av effektbehovet de kallaste vinterdagarna. Vattenkraften kan inte mer än på marginalen öka sin produktion. Den uppgiften faller på andra energislag. Det är viktigt att värna vattenkraften och den småskaliga vattenkraftens roll i energisystemet även med en ny miljölagstiftning. Vattenkraftsproduktionen i uppgår ett normalår till . I finns ungefär 2 000 vattenkraftverk med en total installerad effekt på . Av dem är ungefär 200 större kraftverk med en effekt på 10 MW eller mer. är en av de nationer som använder och producerar mest vattenkraft i världen. Vattenkraften är en förnybar energikälla och spelar en avgörande roll för stabiliteten i elsystemet eftersom vatten, till skillnad från el, enkelt kan lagras och användas för att generera energi vid behov. Vattnet rinner i huvudsak under vår och försommar då snön smälter men efterfrågan på el är däremot som störst . Då kan det lagrade vattnet utnyttjas för elproduktion. Det behövs en övergripande modernisering av svenska vattenkraftsanläggningar, eftersom de nya intermittenta energikällornas bidrag ställer helt nya krav på en teknik som installerades för upp till . har medverkat till en sänkning av fastighetsskatten på dessa anläggningar vilket kan möjliggöra nödvändiga renoveringar. Det är viktigt att föra fram de innovationer som kommit fram i kring vattenkraften, och att detta stimuleras på olika sätt även på hemmaplan, inte att det endast går på export. Trots att vattenkraften räknas som ett av de bästa och mest stabila kraftslagen, görs det ganska lite forskning på vattenkraftens utvecklingspotential i . Svenskt vattenkraftcentrum, som ligger under , forskar och utbildar inom områdena vattenkraft och dammar, tillsammans med fyra svenska universitet. värnar om de små företagens rätt att fortsätta driva och underhålla småskalig vattenkraft. De små vattenkraftverken står för av den totala vattenkraftselen och är ofta till för egenförbrukning samt eventuell försäljning av överskottselen. Inte sällan har dammar och verk satt prägel på den omkringliggande bygden och rymmer en kulturhistoria värd att vårda. Medborgare uppmuntras att bli mikroproducenter av egen el. Men ägarna till de småskaliga vattenkraftverken har fått det allt mer kämpigt . Bakgrunden är krav om miljöanpassningar och omprövningar av tillstånd och en oro bland vattenkraftsägare om att denna process ska leda till omfattande negativ påverkan på deras verksamheter. har agerat och tänker fortsätta agera för att så inte ska bli fallet. En sund balans mellan olika intressen, där naturvärdena har en plats, ska givetvis eftersträvas. Det kan emellertid konstateras att det som kallas miljöperspektiv ibland har en för smal utblick. Utrivningar av dammar och borttagna vattenregleringar gjorda på basis av påstådda miljöskäl har i praktiken i flera fall fått motsatt effekt, med torrläggning av delar av vattendrag och skador på djurliv som följd. beslutades om propositionen Vattenmiljö och vattenkraft, och bestämmelserna trädde i kraft . Där slås fast att prövningssystemet inte ska vara onödigt administrativt eller ekonomiskt betungande för den enskilde. Om verksamhet bedrivs med stöd av urminnes hävd, privilegiebrev eller annan så kallad äldre rättighet ska den rättigheten anses ha tillkommit enligt motsvarande bestämmelser i , vilket gör att ett helt nytt tillståndsförfarande inte krävs. Undantag som medges i EU:s vattendirektiv ska användas fullt ut. Med anledning av bland annat ett motionsyrkande från , riktades ett tillkännagivande från till regeringen till den småskaliga vattenkraftens försvar. Tillkännagivandet understryker att det fortsatta arbetet ska vara inriktat på att värna den småskaliga vattenkraften genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder till rimliga kostnader. Vattenkraftens Miljöfond har skapats för att tillhandahålla medel som kan sökas av vattenkraftägare som ingår i den kommande nationella prövningsplanen, för de rättsliga processkostnader som uppstår för miljöförbättringar. Vattenkraftsägarna har en självrisk på av miljöåtgärdsrelaterade kostnader samt de första av produktionsförluster. Fonden kan hjälpa de vattenkraftsägare som redan drabbats hårt ekonomiskt retroaktivt genom ålägganden från . Förekomsten av fonden får inte bli en indirekt förevändning för myndigheter att framhärda i oproportionerliga åtgärdskrav på ägare. Kostnaderna för en mindre aktör kan, fonden till trots, bli svåra att bära med utarmade verksamheter som följd. Det måste finnas en skälighet i de kostnader som prövningen medför som tar dem med liten produktion i beaktande, något som nogsamt bör följas upp av regeringen. Den nationella prövningsplanen, som ska vägleda myndigheterna i deras arbete avseende miljötillståndens omprövning, har antagits av regeringen. För är det angeläget att säkerställa goda villkor också för att småskalig vattenkraft ska kunna driva sin verksamhet. Effektutmaningen understryker ytterligare betydelsen av att vi tar vara på baskraften. Det ursprungliga förslaget till prövningsplan som gick ut på remiss från Havs- och vattenmyndigheten kritiserades för att öppna dörren för storskalig utrivning. Den beslutade versionen ger jämförelsevis gynnsammare förutsättningar för den småskaliga vattenkraften och innebär således att steg tagits i rätt riktning. Delar som vi kristdemokrater välkomnar avser till exempel att produktionsminskningar ska hållas till ett minimum och ej får överstiga , vari kraftverk inom Natura 2000-områden ska inkluderas. Vidare är det positivt att planen betonar flera av vattenkraftens nyttor, såsom reglerkraften, och att vattenkraften har potential att bidra mer . När det gäller hur fördelningen av riktvärden för maximala produktionsminskningar kan slå mot mindre vattendrag, är det dessvärre ett exempel där den småskaliga vattenkraftens perspektiv inte har fått genomslag i prövningsplanen. menar att regeringen bör tillsätta en utredning som överväger ytterligare åtgärder för att skydda småskalig vattenkraft mot produktionsminskningar och nedläggningar. Utredningen bör exempelvis se över möjligheten att göra tillägg i vattenförvaltningsförordningen som preciserar de förutsättningar under vilka kraftigt modifierat vatten (KMV) och mindre stränga kvalitetskrav (MSK) kan användas enligt . Syftet är att säkerställa att möjligheterna används fullt ut också i praktiken. har ett uppdrag att nyttja undantagen som medger fullt ut, kan konstateras att andelen vattendrag som KMV-klassats fortsatt befinner sig på låga nivåer i .