mot · H8022922 · 2020-10-06 00:00:00 — Ledarskap för klimat och grön omställning Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Klimatet kan räddas. Det är inte . Tekniska innovationer och lösningar som förmår minska utsläppen står till förfogande, men det krävs i många fall en djärv och offensiv klimatpolitik för att för att de ska konkurrera ut klimatbovarna i ett initialt skede. Klimatet räddas inte genom att stoppa tillväxten och blicka bakåt. Det är inte genom att förkasta allt det goda som människans uppfinningsrikedom och tillväxten har gett oss som vi minskar utsläppen. Tvärtom är det just genom den mänskliga uppfinningsrikedomen och en grön tillväxt som vi klarar klimatomställningen. Vår teknik och smarta lösningar kan bidra till jobb och tillväxt här, som det ger minskade utsläpp i omvärlden. Men vi kan inte ensamt lösa de globala klimathoten. kan och ska vara pådrivande i det internationella klimatarbetet. Vi ska bidra till ambitiösa globala klimatavtal. Vi ska arbeta för att EU:s klimatpolitik implementeras så att samtliga medlemsstater är klimatneutrala . Då krävs tydliga och effektiva styrmedel istället för tomma planer. Det som släpper ut och smutsar ner ska fasas ut. Det förnybara och gröna måste gynnas. Så kan vi skapa en hållbar grön tillväxt som förenar ekonomisk utveckling och minskad klimatpåverkan. Så kan gå före, visa vägen och bli ett klimatföredöme för resten av världen. Ett bättre klimat går hand i hand med ekonomisk utveckling och tillväxt. Med gröna jobb och företag skapas lösningar och resurser för att satsa på klimatåtgärder. Det förutsätter en klimatpolitik där globalt klimatansvar kombineras med lokalt miljöarbete. Det förutsätter också en närodlad klimatpolitik som tar hänsyn till att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet och som ger människor, företag och kommuner redskapen att bidra till ett mer hållbart . Hållbarhetsarbetet kräver politiskt ledarskap, men vi alla bär också på ett eget ansvar där våra beteenden och val kan göra skillnad. I gröna och liberala politik litar vi på människors förmåga att ta eget ansvar för sina val. Vi vill att kostnader för klimatpåverkan blir högre och framgår tydligare så att det blir lätt att göra rätt i vardagen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträva efter ett skyndsamt genomförande av EU:s uppdaterade klimatmål inom ramen för den gröna given och stärka det internationella klimatarbetet för att nå Agenda 2030:s och mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den gröna given ska främja tillväxt i kombination med utsläppsminskning med mål om klimatneutralitet i EU som helhet såväl som i varje enskilt medlemsland och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatmålen i och EU bör skärpas ytterligare och att det långsiktiga målet bör vara att nå klimatneutralitet i EU som helhet såväl som i varje enskilt medlemsland 2040 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara ett föregångsland såväl som att utöva klimatdiplomati i det globala, europeiska och regionala klimatarbetet och främja regelverk på alla nivåer för att ekonomiska styrmedel effektivt ska kunna användas för minskad klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka klimatanpassningsarbete genom en tydligare ansvarsfördelning mellan styrnivåerna samt att den nationella strategin kontinuerligt bör anpassas utefter förändrat kunskapsläge och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa och bredda EU:s utsläppshandelssystem genom att inkludera fler sektorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa ett bonussystem för minusutsläpp inom EU ETS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att investeringar i klimateffektiv teknik bör underlättas och vill se mål om export av klimatsmart teknologi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utlysa innovationstävlingar för att driva utveckling på områden med mindre kommersiell kraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utfasning av subventioner till fossila bränslen är en förutsättning för att nå klimatmålen och vill att man överväger en snabb utfasning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att efterlevnad av transportsektorns utsläppsminskningsmål till 2030 kräver ett brett spektrum av resultatinriktade politiska incitament för att främja ökad användning av klimateffektiva biodrivmedel, utökad elektrifiering och mer effektiva transportlösningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda arbetet med såväl elektrifiering av samhället samt ökad inhemsk produktion av biodrivmedel vilket också ökar svensk motståndskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlig verksamhet ska gå före i klimatomställningen genom att se över hur alla fordon som staten, landstingen, regionerna och kommunerna köper in eller leasar ska vara miljöbilar eller framdrivas av förnybara bränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att energideklaration ska införas på personbilar vid nybilsförsäljning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur fordonsskatten för personbilar som differentieras efter koldioxidutsläpp och transporteffektivitet kan göra sig gällande också för tunga fordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur vi bättre kan tillvarata den outnyttjade potentialen till inhemsk produktion av biodrivmedel med hög klimatnytta samt anta ett långsiktigt mål om att bli nettoexportör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i EU ska verka för att höginblandade biodrivmedel ska få permanent skattebefrielse inom ramen för översynen av nuvarande regelverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det finns behov av beredskapslagring också av fossilfria drivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha ett helt förnybart energisystem 2040 och vill se en integrerad strategi som inkluderar mellan- och långsiktig energilagring samt nätbalansering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vätgasens potential att bidra till samhällsekonomiska fördelar såsom utsläppsminskningar såväl som att möjliggöra ett förnybart energisystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ellagen och elnätsregleringen bör ses över för att underlätta för ny teknik och nya affärsmodeller samt att timmätning införs för samtliga kunder i det svenska elsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att bygga ut överföringskapacitet och satsningar på småskalig och förnybar energiproduktion, smarta elnät, ökad användarflexibilitet och energilagring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till en mer flexibel elskatt som varierar beroende på efterfrågan för att minska belastningen på elnätet när efterfrågan på el är som störst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att bort skatten för egenanvändning av solel för att stärka incitamenten och möjligheterna för att producera solel samt underlätta möjlighet att flytta el mellan fastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i stället för att totalförbjuda solceller ställa krav på teknik såsom icke störningsfria optimerare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tillgången till reservgeneratorer, vilka bidrar till ett mer flexibelt energisystem, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för mikroproduktion av förnybar el genom att förtydliga att egenproducerad förnybar el i andelsägd mikroproduktionsanläggning ska vara fråntagen energiskatt samt överväga slopat inmatningsabonnemang för nettoproducenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna, utveckla och stärka lönsamheten för vattenkraften och dess viktiga roll i ett helt förnybart energisystem genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätt samt effektiva och proportionerliga miljöåtgärder med rimliga kostnader och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge i uppdrag att omgående återstarta byggandet av en tredje elkabel till , i ljuset av Svenska kraftnäts rapport, för att säkerställa öns elförsörjning och skapa förutsättningar för omställning till ett klimatsmart samhälle och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett lägsta golv för miljö och klimat, motsvarande basnivån i krav, införs för all statlig upphandling samt att mål införs för att öka andelen upphandlingar som ställer ytterligare krav på klimat och miljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera energideklarationer för byggnader för att säkerställa att de är ändamålsenliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livsmedel också ska omfattas av en obligatorisk klimatmärkning som på ett enkelt sätt visar produktens klimatavtryck och tillkännager detta för regeringen. Effekterna av klimatförändringarna drabbar hela mänskligheten, natur, djurliv och alla aspekter av våra samhällen med fler extrema väderhändelser och naturkatastrofer. Torka, översvämningar och hunger tvingar människor runt om i världen att fly från sina hem. Stora delar av har drabbats av svår torka och enorma skogsbränder som förstör ofattbara mänskliga och ekonomiska värden. syftar till att begränsa temperaturhöjningarna till max två grader och helst . Läget är dock allvarligt. Även om den globala medeltemperaturökningen begränsas till under två grader kommer klimatförändringarna ha stor påverkan, eftersom temperatur väntas stiga mer än det globala genomsnittet. Detta leder till mer ofta återkommande extremväder såsom värmeböljor och skyfall med ökad risk för översvämningar, ras, erosion och förhöjda havsnivåer. Detta kräver att vi rustar vårt samhälle. Klimatanpassningsåtgärder får aldrig kompensera för bristande ambitioner att i första hand minska utsläppen. Men det är viktigt att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Den nationella klimatanpassningsstrategin bör därför uppdateras kontinuerligt allteftersom kunskapsläget om klimatförändringarna ökar. Eftersom kunskap om rådande klimatförändringar samt dess konsekvenser ligger till grund för klimatanpassningsarbetet vill se att tillräckligt med stöd ges till ansvariga instanser till forskning, samordning och utvärdering av arbetet med klimatanpassning. nationella strategi för klimatanpassning är i stor del decentraliserad, vilket är nödvändigt i ett land med stora lokala skillnader och utmaningar. Men ansvarsrollerna behöver förtydligas för att ge möjlighet till ansvarsutkrävande. vill också stärka möjlighet för områden med liknande utmaningar att utbyta bästa praxis. Därtill vill vi att den nationella strategin i högre grad bejakar en helhetssyn som saknas , för att se till att klimatanpassningsåtgärder inte på ett oskäligt sätt ökar totala utsläpp. Även i andra delar av världen uppstår stora problem i klimatförändringarnas spår. Svältkatastrofer till följd av långdragen torka, människor som tvingas lämna sina hem på grund av havsnivåhöjningar, extrema nederbördsmängder som får kostsamma konsekvenser i stadsmiljö. I de länder där människor i hög grad är beroende av naturresurser för sin försörjningsförmåga har klimatförändringarna som störst negativ effekt. I många fall har klimatförändringarnas följder större negativa effekter på kvinnor än män. Därtill leder ojämlikt deltagande i beslutsprocesser till att kvinnor inte kan vara med och bestämma om de aspekter som har stor påverkan på deras liv. ser kvinnors roll som otroligt viktig i kampen mot klimatförändringarna. Vi vill därför stärka kvinnligt entreprenörskap och äganderätt, som vi vill se jämlikt deltagande i beslutsprocesser. Arbetet mot klimatförändringarna, såväl nationellt som internationells ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. För att nå klimatmål om nettonollutsläpp till 2045 som sju partier enades om i Miljömålsberedningens klimatbetänkande krävs ett nytt ledarskap i klimatpolitiken och politik som främjar förnybar energi, minskar utsläppen från transporterna och åter gör till en ledande kraft i EU och det globala klimatarbetet. har unika möjligheter att vara både ledare och vinnare i den globala omställningen. Med naturresurser som skog och kan en ekonomi med bas i det förnybara ge fortsatt tillväxt och utveckling. har många både små och stora företag som ligger i framkant när det gäller att utveckla ny miljöteknik och hitta nya affärsmodeller i den gröna omställningen. Men för att ska kunna ta tillvara på den potential som finns krävs en politik som främjar innovation och företagande. På samma sätt som företagande och innovation kommer ur enskildas egna drivkrafter varken kan eller behöver politiken lagstifta fram engagemang för hållbarhet, miljö och klimat. Politiken ska vara möjliggörande, underlätta idéer, innovation och investeringar och röja hinder för den omställning som redan pågår. Regler och skatter ska därför utformas så att det är lönsamt att vara miljö- och klimatsmart och utveckla varor och tjänster som minskar miljöpåverkan och resursförbrukning. har legat långt fram i omställningen till klimatsmart och förnybart. –2014, när styrde miljöpolitiken, minskade utsläppen med som BNP ökade. Den trenden har tyvärr brutits. , 2015–2017, har utsläppen minskat med mindre än en procent . För att ska fortsätta att vara en stark kraft i den hållbara omställningen krävs ett nytt ledarskap för miljö och klimat med en politik som med effektiva verktyg förenar ekonomisk tillväxt med minskade utsläpp och mindre miljöpåverkan. Ledarskap i EU och internationellt Klimatet känner inga nationsgränser och effektiva svar på de utmaningar vi står inför behöver därför vara internationella. Det krävs ett starkt globalt klimatarbete och när andra länder vacklar behöver och EU:s röst vara tydlig. Genom att i praktiken visa att ekonomisk tillväxt och utsläppsminskningar går att förena som vi skapar jobb, kan visa ledarskap internationellt. är och ska förbli ett föregångsland, som vi också bör ta en aktiv roll och utöva klimatdiplomati i internationella sammanhang. Däremot kan inte ensamt möta klimat- och hållbarhetsutmaningarna. Eftersom utsläpp är små i ett globalt perspektiv är det viktigt att vara pådrivande regionalt, i EU och internationellt. För att nå målen i krävs snabbare minskning av utsläppen än vad vi ser och mer kraftfulla åtgärder. Det är centralt att utsläpp av koldioxid prissätts effektivt och de positiva erfarenheterna från koldioxidskatter, utsläppshandel och minskade fossilsubventioner ska spridas och utvecklas internationellt. Inte minst måste ligga på för att se till att EU uppfyller sina åtaganden i och Agenda 2030 och vara drivande för att de stärkta klimatmålen efterlevs och implementeras så att varje enskilt medlemsland når klimatneutralitet . vill ytterligare höja ambitionen för EU:s klimatarbete och driver att vi ska uppnå nettonollutsläpp till 2040 på både svensk och europeisk nivå, samt att delmålen anpassas i linje med detta. Den Gröna Given som presenterades har potential att bidra till en omställning mot ett mer klimatsmart, resurs- och energieffektivt EU där utsläppen är frikopplade från den ekonomiska tillväxten. Den stärker klimatmålen till 2030 och syftar till att påskynda utsläppsminskningstakten av växthusgaser i EU. För att lyckas förutsätts en effektiv implementering i medlemsländerna av den lagstiftning som kommer att presenteras eller revideras till följd av ambitionshöjningarna. vill att alla länder ska bidra till måluppfyllnad och vill därför se bindande nationella klimat- och energimål för EU:s medlemsländer. Det behövs skarpa ekonomiska sanktioner så att länderna tar målen på allvar. Det måste få så kännbara konsekvenser för ett EU-land att inte uppfylla målen, att det är bättre att investera i den gröna omställningen än att låta bli. För är det viktigt att de nya eller reviderade lagförslagen vilar på robusta konsekvensanalyser och oberoende, vetenskapliga kalkyler som respekterar att en effektiv omställning kan se olik ut i respektive medlemsland. Lite mer än hälften av EU:s utsläpp faller utanför handeln med utsläppsrätter såsom exempelvis transporter, byggnader och jordbruk. Medlemsländerna har istället bindande mål för att minska utsläppen i dessa sektorer. Därför är det viktigt att medlemsländerna kan använda effektiva ekonomiska styrmedel för att nå dessa mål och att EU:s klimatambitioner inte motarbetas av stelbenta statsstödsregler eller skatteregler. klimatskatter har historiskt utgått principiellt från att koldioxidskatt endast belastar energi från fossil kol och inte åläggs förnybara bränslen. Detta är en princip som är grundläggande för och vi anser att det är viktigt att EU inte begränsar vår möjlighet att tillämpa detta verktyg. anser att politiken inte bör värdera olika råvaror och dess lämplighet för biodrivmedelsproduktion utan istället låta teknikneutralitet och klimateffektivitet vara centralt när styrmedel utformas. vill att ska vara drivande för att den aviserade översynen av statsstödsreglerna ska formuleras på ett sätt så att svenska skattelättnader till höginblandade biodrivmedel permanentas och att lagstiftning ses över för att beskatta energiinnehåll snarare än volym. Det skapar välbehövlig förutsägbarhet i politiken och håller nere priserna på klimateffektiva drivmedel vid pumpen. Subventionerna till fossila bränslen i EU beräknas till , vilket inte bara sätter prissignalerna ur spel utan också är långt mycket mer än det som satsas på den gröna omställningen. Det är inte rimligt. Vi måste både skrota subventionerna och öka satsningarna på förnybart för att EU:s åtaganden i ska kunna nås. EU:s främsta klimatverktyg måste bli mer kraftfullt EU:s främsta klimatverktyg, handeln med utsläppsrätter (EU ETS) har förbättrats. Ytterligare skärpningar krävs dock för att det ska bli ett modernt och effektivt verktyg för att nå klimatmålen i . Prissignalen behöver stärkas så att den driver fram investeringar i utsläppssnål teknik. Genom att skärpa taket för hur många utsläppsrätter som delas ut , successivt minska överskottet på utsläppsrätter och införa ett prisgolv skapas större förutsägbarhet för industrin som vet vilket minimipris de har att förhålla sig till. Dessutom ger det drivkraft för att agera och investera tidigt i utsläppssnål teknik. För att fler ska betala kostnaderna för sin klimatpåverkan kommer vara drivande för att systemet utvidgas till fler sektorer, till exempel genom att även omfatta sjöfarten och den internationella flygtrafiken till och från EU. Ska handeln fungera effektivt behöver gratistilldelningen av utsläppsrätter upphöra. Därför kommer inom ramen för kommande revidering av systemet jobba för att alla utsläppsrätter ska auktioneras. Dessutom måste den kompensation som vissa länder ger till sin industri för ökade energikostnader när utsläppshandeln får genomslag upphöra. Den motverkar hela syftet med utsläppshandeln, att ökade kostnader ska ge incitament att ställa om och effektivisera sin energianvändning. Dessutom snedvrider det konkurrensen. Det finns en rad åtgärder för att minska mängden koldioxid i atmosfären. Vi måste minska våra utsläpp av koldioxid, men vi måste även stärka arbetet med kolsänkor och ny teknik som tar bort koldioxid från atmosfären. Parallellt med att utsläppen ska minska måste även incitamenten för minusutsläpp, så kallade negativa utsläpp, stärkas. Detta gäller både när det kommer till investeringar i testanläggningar och genom ett avdrag per ton faktiskt levererat minusutsläpp som de företag som väljer att etablera tekniken i sina anläggningar eller verksamheter kan få. FN:s klimatpanel bekräftar att minusutsläpp måste till om vi ska kunna nå klimatmålen. Men tekniken för minusutsläpp är dyr och betalningsviljan är låg, därför har drivit igenom offentliga satsningar på minusutsläpp i . Det är viktigt att utvecklingen går framåt både nationellt och internationellt och därför vill skapa ett system för minusutsläpp på EU-nivå där varje aktör som genererar minusutsläpp får ersättning för det. Gör det billigare och enklare att investera hållbart Det finns en stor potential att minska utsläppen i fastighetssektorn. Kostnadseffektiva insatser för energieffektivisering, isolering och ventilation kan ge stor klimatnytta. Skatter påverkar hur människor och företag beter sig. Därför vill vi göra det mer lönsamt med gröna investeringar och miljövänlig teknik genom det av initierade gröna avdraget, som fungerar likt ett rotavdrag för klimatsmarta investeringar i hemmet. Det gröna avdraget intar nu sin pilotfas, och arbetar för att bredda dess utformning för att möjliggöra fler områden och investeringar. har fantastiska förutsättningar att leverera de gröna innovationer som världen efterfrågar för att nå mål. Vi har en tradition av innovativa människor och företag, vi har en välutbildad befolkning och vi har stor trovärdighet inom grön teknik. När vi skapar och exporterar framtidens tekniker ger det inte bara fler jobb och företag här utan vi levererar klimatnytta som gör nytta långt bortom gränser. Det offentliga behöver ta ett större ansvar för innovativa upphandlingar och ställa tuffare krav för att ge trygga volymer till den vågar ta risken och ansvaret att skapa och leverera spjutspetsteknologi. De svenska systemen för exempelvis fjärrvärme och biogas är världsledande och på många andra områden har vi spjutspetsteknik som kan göra stor skillnad på miljöområdet, som det skapar exportintäkter till . Det är också en självklarhet att de exportfrämjande åtgärder som finns, exempelvis exportkrediter, ska gå i linje med . En stor andel av EU:s forsknings- och innovationsmedel ska fortsatt gå till innovationer inom miljö och klimat. För att ytterligare öka attraktivitet som innovationsland bör ett antal pristävlingar, likt den amerikanska stiftelsen , utlysas. X-Prize har i finansierat flera innovationer som syftar till att utveckla ett mer hållbart samhälle. Det offentliga utlyser en prissumma för den första som lyckas med en viss innovation till ett förutbestämt pris. Ett sätt att bidra till innovationskraft och investeringsvilja. Speciellt inom områden där det kan vara svårt att hitta motivation eller tydliga drivkrafter för marknaden att teknikutveckla. Jaga utsläppen – inte transporterna Att människor kan resa och att företag kan transportera varor är centralt i dagens samhälle och ekonomi. Behovet av effektiv logistik och snabba transporter kommer fortsätta öka när digitalisering och e-handel växer. Att kunna transportera sig snabbt mellan olika delar av landet gör att arbetsmarknadsregionerna växer och jobb och företagande kan växa i hela landet. står transportsektorn för en tredjedel av de totala utsläppen av växthusgaser.