ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022181 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över ordningsvakters rätt till kränkningsersättning och om denna borde utvidgas och tillkännager detta för regeringen. ställs högre krav för att skadestånd i form av kränkningsersättning ska utgå när till exempel poliser är utsatta för brott. I praxis ställs relativt höga krav för ersättning i dessa fall. Detta gäller även för andra yrkesgrupper, till exempel anställda inom kriminalvården eller psykiatrin, då de har anledning att räkna med angrepp i arbetet och att något mer krävs för att en allvarlig kränkning ska kunna konstateras. Det finns anledning att erfara att detta högt ställda krav även gäller när ordningsvakter utsätts för brott. En utredning bör därför tillsättas för att föreslå lämpliga förändringar i lagstiftningen som syftar till att skadestånd vid allvarliga kränkningar kan utgå i fler fall när ordningsvakter är brottsoffer. Att till exempel spotta en ordningsvakt i ansiktet bör alltid leda till skadestånd. Detsamma ska gälla när ordningsvakter utsätts för våld som är att jämföra med misshandel av normalgraden.
mot · H8022182 · 2020-10-05 00:00:00 — God levnadsnivå, inte enbart skälig ställer sig bakom det som anförs i motionen om att portalparagrafen för äldreomsorg ska ses över för att levnadsvillkoren ska vara goda och inte enbart skäliga och tillkännager detta för regeringen. har begreppet skälig levnadsnivå varit uppe för diskussion. Vad betyder skälig, hur ska begreppet tolkas? Då det är upp till huvudmannen, kommunerna, att tolka vilken nivå som skälig innebär, har det resulterat i att det ser mycket olika ut i våra kommuner. Detta gäller för alla områden som sorterar in under socialtjänstlagstiftningen, men berättelserna från äldreomsorgen där stödet ofta upplevs som otillräckligt är återkommande. Under den pågående covid-19-pandemin har det blivit allt för tydligt att våra äldre, som är beroende av hjälp och stöd från det offentliga, i många fall har farit illa. De vi säger oss vilja skydda har blivit isolerade från sina nära och kära, ensamma, utan att det offentliga har gått in med tillräckligt stöd för att kompensera för förlusten av mänsklig kontakt. Hur vill vi att människor ska åldras i ? I den politiska debatten pratas det mycket om värdigt åldrande, då måste också lagstiftningen vara så tydlig att denna värdighet är en självklarhet, en rättighet i hela . Regeringen har tillsatt en utredning som skulle se över socialtjänstlagen, men när lämnade över utredningen , fanns inte ändringen av kraven från skälig till god med. Detta är en skymf mot äldre och gör att olikheterna mellan kommuner kvarstår. Våra äldre som efter ett långt liv blir beroende av hjälp från det offentliga, ska inte behöva oroa sig för om deras sista år kommer bli goda och inte enbart skäliga.
mot · H8022185 · 2020-10-05 00:00:00 — Redovisa vad skattepengarna gått till på deklarationen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om det ska framgå tydligt av deklarationen vad skattepengarna gått till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om det ska framgå tydligt av deklarationen vilka totala skatter som du betalat, inklusive arbetsgivaravgift och schablon för konsumtionsskatter, och tillkännager detta för regeringen. har ett av världens högsta skattetryck och bland de högsta skatterna på arbete. Med det kommer ett ansvar: att förvalta skattepengarna på ett korrekt sätt, men också att redovisa vad pengarna använts till. Varje krona som det offentliga tar in i skatt innebär ett ansvar. Slöseri med skattepengar signalerar att skattetrycket är för högt, och att skatterna bör sänkas. vet bara en av tio svenskar hur mycket skatt de faktiskt betalar – trots att det i många fall är hushållets största utgift. I exempelvis framgår det på deklarationen hur dina skattepengar har använts. Det vore ett effektivt sätt att öka medvetenheten, transparensen och intresset för offentliga utgifter – på lokal, regional och nationell nivå. Det skulle därtill stärka vår demokrati, genom att fler får kunskap om hur vårt land styrs och hur landets valda företrädare väljer att förvalta sitt förtroende.
mot · H8022187 · 2020-10-05 00:00:00 — Begränsa rätten till skattefinansierad tolk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att begränsa rätten till skattefinansierad tolk och tillkännager detta för regeringen. är rätten till tolk i kontakter med Myndighetssverige långtgående. Det är viktigt och rimligt att personer som anlänt till får stöd med tolk i nödvändiga myndighetskontakter. Vid de tillfällen som tolk används bör tolk sannolikt fortsätta användas, så länge personen inte lärt sig tillräcklig svenska. Kanske behöver till och med kraven på att information har kunnat lämnas rättssäkert och tydligt öka och omfatta fler kontakter mellan myndigheter och enskilda. Barn ska exempelvis inte få tolka i kontakten mellan skola och förälder, eller i kontakten med myndigheter. Däremot bör inte skattebetalarna stå för obegränsad tillgång till tolk . Personer som bott i kan fortsatt kräva tolk i samtliga kontakter, även efter fullföljd utbildning i svenska för invandrare (sfi). Det är inte rimligt. Incitamenten för att lära sig svenska behöver stärkas och den som inte anstränger sig för att lära sig språket bör själv få finansiera eventuella tolkkostnader. I har en 3-årsgräns införts för skattefinansierad tolk. I bör en begränsning av skattefinansierad tolk utredas, som exempelvis kopplas till genomförd sfi-utbildning och/eller ett visst antal år efter ankomsten till . En utgångspunkt skulle kunna vara en genomsnittlig etableringstid på arbetsmarknaden.
mot · H8022189 · 2020-10-05 00:00:00 — Förbättra förarutbildningen för mopedbil ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förarutbildningen för mopedbil och tillkännager detta för regeringen. Enligt statistik från Transportstyrelsen har antalet olyckor med mopedbilar ökat sen 2015. Det är alarmerande statistik och skapar också frågeställningar kring hur väl nuvarande, obligatorisk förarutbildning, fungerar för att säkerställa att förarna är utbildade att framföra fordonen på ett trafiksäkert sätt. Det är samma krav att köra moped på två hjul som en mopedbil. Regeringen har ju begärt att Transportstyrelsen ska se över kravet på att köra vattenskoter (pga ökat antal incidenter-olyckor) och det är då också rimligt att samma bör göras för att stävja den ökande olycksfrekvensen för mopedbilar. Därför bör regeringen skyndsamt se över förarutbildningen för mopedbilar och återkomma till med förslag på förändringar.
mot · H8022193 · 2020-10-05 00:00:00 — Psykisk ohälsa hos äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka åtgärder som krävs för att förebygga, identifiera och behandla äldres psykiska ohälsa och tillkännager detta för regeringen. Enligt har var tredje kvinna och var femte man besvär med ångest. Depressioner är väldigt vanligt förekommande. Trots detta är psykisk ohälsa hos den äldre befolkningen en fråga som ofta glöms bort i debatten. Det är inte så enkelt som att all psykisk ohälsa är likadan och kan behandlas på samma sätt. Det kan vara svårt att upptäcka psykisk ohälsa hos äldre, eftersom symptomen kan se annorlunda ut och inte sällan misstas för att vara en del av åldrandet. Vården behöver arbeta mer förebyggande arbete och identifiera äldre som har eller riskerar att utveckla psykiska sjukdomar. Det finns också skillnader mellan grupper bland de äldre. Kvinnor drabbas oftare än män av psykisk ohälsa. Även ensamboende och socialt isolerade personer drabbas av depressioner och ångest. Andra faktorer som är kopplade till psykisk ohälsa är ekonomiska förhållanden och funktionsnedsättning. Siffror från visar att det nästan dör en person i suicid. Självmordsfrekvensen är dubbelt så hög bland män som i befolkningen i stort. Det krävs mycket mer förebyggande åtgärder för att stoppa självmorden. Personer med psykisk ohälsa träffar mer sällan en specialist, istället får de oftast vård inom primärvården. Därför är det viktigt att även primärvården har kunskap om äldres psykiska hälsa. Det finns ett behov av utbildningsinsatser inom vården. Området är också eftersatt inom forskning. Lawen Redar (S)
mot · H8022194 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa spelreklam och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ytterligare regleringar inom spelmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Spelmissbruk är förödande, det splittrar familjer och tar liv. Det drabbar inte bara den enskilde utan det drabbar även vänner, familjer och samhället i stort. Enligt har 340 000 svenskar spelproblem, varav 45 000 har mycket allvarligt spelberoende. Mot den bakgrunden är de nya regleringar som införts på regeringens initiativ välkomna. Det är också bra att spelmissbruk klassats som sjukdom och att vården har börjat erbjuda hjälp till spelmissbrukare i större omfattning. Trots detta har vi fortfarande en spelmarknad som medför betydligt lidande för alltför många medborgare. I kombination med en lånemarknad där snabba lån utan säkerhet erbjuds alltför lättvindigt blir konsekvenserna förödande. Ett sms eller ett mobilsamtal senare kan den spelberoende snabbt få fram nya medel att fördjupa sitt redan förödande spelmissbruk. Ingen tid finns för eftertanke eller seriös kreditkontroll. På internet erbjuds det lån på till med ett par minuters kreditprövning. Vilket är oseriöst. Medborgarna bombarderas inte längre av förledande spelreklam överallt, men spelreklam förekommer fortfarande. Mer borde göras för att begränsa spelreklamen. I offentliga miljöer som kollektivtrafik borde spelreklam förbjudas helt. Lawen Redar (S)
mot · H8022195 · 2020-10-05 00:00:00 — Rätten till helomfattande assistans ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rätten till personlig assistans i syfte att göra den mer allomfattande och tillkännager detta för regeringen. var ett av 82 länder som undertecknade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Det gjordes för att öka jämlikheten och för att möjliggöra ett fullvärdigt liv i gemenskap med andra. är är svensk lag, men ännu är det många barn som nekas samhällets stöd och personlig assistans. Regeringen presenterade ett förslag om reglering av rätten till assistans för hjälp med andning och sondmatning. Enligt förslaget ska alla moment vid hjälp med andning och sondmatning räknas som assistansgrundande. Även hjälpbehov som ryms inom det normala föräldraansvaret vara assistansgrundande när det rör sig om andning och sondmatning. Förslaget är välkommet, men mer behöver göras. Stödet behöver vara mer omfattande efter dagliga behov, som att klä på sig, förflytta sig och andra dagliga behov. Enligt ett nytt regeringsförslag vill man att en rättspraxis skrivs in i lagstiftningen utifrån en tolkning som gjorde 2009. De slog då fast att bara den del av hjälpbehovet som är av ”mycket privat och av integritetskänslig karaktär” kan ligga till grund för beräkningen av en persons grundläggande behov. Förslaget har kritiserats brett av funktionshinderrörelsen eftersom det skulle innebära ett undantagande av hjälp med andning och sondmatning. Som en konsekvens skulle tusentals riskera att förlora assistans. En annan kritiserad fråga är återupptagande av tvåårsomprövningarna. Det innebär ökad osäkerhet och oförutsägbarhet för den enskilde. Det riskerar även att ytterligare begränsa rätten till personlig assistans och att öka ansvaret för nära anhöriga. Personlig assistans är en rättighetsfråga och vi har åtaganden att leva upp till. Det är också en fråga om att öka jämlikheten och att ge människor goda levnadsvillkor. För att nå detta behöver vi förbättra assistansen och göra den mer allomfattande. Lawen Redar (S)
mot · H8022196 · 2020-10-05 00:00:00 — Stärk psykosociala vården för nya föräldrar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur den psykosociala eftervården för nyblivna föräldrar kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. En av livets mest krävande och omvälvande upplevelser är att föda barn. För många blir kontrasten stor mellan vården före och efter att barnet är fött. Föräldrar går från regelbundna kontroller till att hantera allt själv. I glappet växer risken att både fysiska och psykiska komplikationer inte upptäcks . Istället skulle fler eftervårdsbesök som omfattar både fysiska och psykiska komplikationer behövas. Depression och ångest är vanligt förekommande under och efter graviditet. Trots att 10–av nyblivna mammor får en förlossningsdepression, visar siffror från att hälften av sjukhusen saknar rutiner för att identifiera och hantera psykisk ohälsa efter förlossning. Undersökningar visar att förlossningsdepression kan påverka föräldrars dagliga efter förlossningen. Föräldrar som drabbats av förlossningsdepression drabbas i större omfattning av besvär som stress, känsla av otillräcklighet som förälder och relationsproblem. Med rätt stöd kan eftervården för nyblivna föräldrar förbättras. Genom att stärka kompetensen inom vården om de komplikationer som kan uppstå, identifiera riskgrupper och öka tillgången till eftervård kan livet som nybliven förälder förbättras för de som lider av oupptäckta och obehandlade komplikationer. Det kan också skapa större trygghet för nyblivna föräldrar generellt. Lawen Redar (S)
mot · H8022197 · 2020-10-05 00:00:00 — Mellanvårdsinsatser för psykiskt sjuka patienter ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att införa mellanvårdsinsatser i psykiatrin och tillkännager detta för regeringen. Efter utskrivning från psykiatrisk slutenvård kan steget till sjukskrivning i hemmet bli ett alltför stort steg. Det återbesök i öppenvården som erbjuds är inte alltid tillräckligt för att hindra återinsjuknande. Det behövs ett mellanalternativ så att patienter har någonstans att landa efter en lång sjukhusvistelse. Omsorgen efter slutenvården för dessa patienter förutsätter ett aktivt samarbete mellan primärvård, kommun, landsting och anhöriga. Detta fungerar inte, på grund av bristande kunskap och samordning mellan olika aktörer. Psykiatrin skulle kunna få ett uppdrag att etablera s.k. ”mellanvårdsinsatser” t.ex. i form av ett mellanvårdsteam, där det finns tillgänglig psykiatrisk kompetens. kan fler aktörer kopplas in för samordning mellan kommun, landsting och närstående. Dessa insatser kan förhindra återinsjuknande för patienter med t.ex. svårare depressioner eller psykosdiagnoser, som saknar ett mellanvårdsalternativ. Genom ett hälsofrämjande arbetssätt kan mellanvårdsteamen identifiera risker på ett tidigt stadium för att förhindra längre slutenvård. Patienterna kan även få en genomgång av alla de tunga mediciner de måste konsumera . Även närstående till patienten behöver få bättre stöd. Utveckling av eftervården för personer med psykiska sjukdomar kan öka förutsättningarna för jämlik vård och skapa bättre tillgång till rekommenderade metoder. Med koppling till mellanvårdsteamen kan det även vara bra att ha självvald heldygnsvård för tillfälligt omhändertagande för patienter med emotionell instabilitet, i syfte att minska självdestruktivitet, stressbelastning och långvariga inläggningar. Lawen Redar (S)
mot · H8022198 · 2020-10-05 00:00:00 — Skolan måste åter bli grunden i det gemensamma samhällsbygget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en blandad skola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ändra systemet med skolpengen och tillkännager detta för regeringen. Klyftorna i ökar och segregationen växer. Det så kallade fria skolvalet som regeringen införde 1992 har förstärkt segregationen och fördjupat klyftorna. Trots att skollagen säger att alla barn och unga i ska ha rätt till en likvärdig utbildning så har man medvetet skapat bra och dåliga skolor. Bra för de som redan har. Dåliga för de som inget har. Segregationen är närvarande så tidigt som i skolbänken. Socialdemokraterna med i spetsen vill komma åt de mest uppenbara bristerna i skolsystemet med att se över skolvalet där kötid inte ska vara ett kriterium, skärpa reglerna kring fristående skolor samt göra stora investeringar för att öka jämlikheten och minska skolsegregationen. Allt detta är viktigt. Vi kan fortsätta göra mer för en likvärdig och jämlik skola. Vilken skola du hamnar i ska inte vara den avgörande faktorn för dina möjligheter att klara studierna och få det liv du önskar. Alla barn ska kunna räkna med en bra och kompenserande utbildning efter behov, oberoende av föräldrarnas förmåga eller vilja att göra rätt val. En jämlik skola måste vara grunden i vårt gemensamma samhällsbygge. Skolan kan vara nyckeln till vår sociala sammanhållning. Genom att värna en blandad skola, med barn och unga från olika samhällsgrupper och bostadsområden i de skolor som är starkt segregerade, kan vi skapa en likvärdig skola som är inkluderande. Utbildningen behöver utgå ifrån de behov som eleverna har och de krav som arbetsmarknaden och samhället ställer. Det är inte heller rättvist med en rak skolpeng som inte tar hänsyn till elevernas behov och förutsättningar. Skolpengen behöver också ses över som en del i arbetet i att säkerställa likvärdigheten och för att ge alla skolor goda förutsättningar till en bra och kompenserande skola. Morgondagens samhälle förbereds i klassrummen . Låt oss skapa de bästa möjliga förutsättningarna för en mer jämlik framtid. Lawen Redar (S)
mot · H8022199 · 2020-10-05 00:00:00 — En översyn om varför kvinnor är mer sjukskrivna än män ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn för att undersöka varför kvinnor är mer sjukskrivna än män och vilka åtgärder som behöver vidtas för att minska hälsoklyftan och tillkännager detta för regeringen. Sjukfrånvaron minskar, men kvinnor har fortsatt en högre sjukfrånvaro än män. Kvinnors sjukpenningtal är nästan dubbelt så stort som mäns, enligt siffror . Samma rapport visar att psykisk ohälsa är vanligare bland kvinnor. granskning visar att sjukförsäkringssystemet inte åstadkommer en likformig bedömning av kvinnor och män, enligt granskningen förekommer osakliga skillnader i sjukskrivningsprocessen. Det är en tydlig signal om att åtgärder behöver vidtas. Sjukskrivning drabbar individen hårt. Den som är sjukskriven får lägre inkomst och därmed även sämre pension. Den som är sjukskriven går miste om det sociala sammanhanget som arbetsplatsen kan erbjuda och riskerar att bli isolerad. Värst är förmodligen det lidande som sjukdomar medför. När det är många fler kvinnor som är sjukskrivna under en väldigt , bidrar det även till ökad ojämställdhet mellan könen. En av orsakerna till att fler kvinnor sjukskrivs är våld i nära relationer. uppskattar att omkring 11 000 kvinnor sjukskrivs till följd av detta. En person som utsätts för våld och hot blir ännu mer isolerad och riskerar ännu större utsatthet vid sjukskrivning. Det är också en aspekt som kräver omedelbara åtgärder. Skillnader i arbetsmiljö och arbetsvillkor för kvinnor och män kan också vara en orsak till skillnaden i sjukskrivning. Även osakliga könsskillnader i bemötande från hälso- och sjukvården kan påverka, eftersom undersökningar visar att kvinnor och män får olika behandlingar vid sjukdom och att läkare sjukskriver kvinnor och män olika. Kanske finns det även aspekter som ännu är okända. Det behövs en översyn som tar ett helhetsgrepp kring frågan om varför kvinnor är mer sjukskrivna än män, med syftet att ta fram åtgärder för att uppnå målet om ett friskare och mer jämställt samhälle.
mot · H8022200 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en totalöverblick i ansvar för individen så att ingen riskerar att hamna utanför trygghetssystemet vid sjukdom, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag till och Arbetsförmedlingen att arbeta fram samma definition på arbetsförmåga och tillkännager detta för regeringen. Det saknas en totalöverblick över våra trygghetssystem. Alla myndigheter har olika uppdrag som går tvärs över gränserna, eller förväntas göra det utan en tydlighet kring hur det ska göras. Resultatet blir att vissa individer faller mellan stolarna. Det gäller inte minst det som är kopplat till och Arbetsförmedlingens arbete. När en person som är sjukskriven bedöms av ha arbetsförmåga och nekas sjukpenning, men inte kan återgå till sitt ordinarie arbete eller saknar ett arbete, hänvisas hen till Arbetsförmedlingen. bedömer att samma person inte kan stå till arbetsmarknadens förfogande på grund av sjukdom faller individen plötsligt utanför trygghetssystemet. Problemet är att ingen av myndigheterna tar ansvar för personer som hamnar i den situationen. Orsaken är att myndigheterna inte har samma definition av arbetsförmåga. Problemet uppstår ofta i samband med att den sjukskrivnes arbetsförmåga bedöms i förhållande till normalt förekommande arbeten på arbetsmarknaden, det vill säga i en sjukperiod för personer med anställning och från första sjukdagen för arbetslösa. Både och Arbetsförmedlingen tillämpar de regelverk som finns. Myndigheternas enskilda uppdrag är ganska tydliga utifrån deras egna målsättningar. Men eftersom ansvaret för sjukskrivna som hamnar mellan stolarna inte alls är lika tydligt, innebär det desto större utsatthet för dessa personer både ekonomiskt och psykiskt. Hur kan tryggheten säkras för individer som faller utanför myndigheternas uppdrag och som varken får sjukpenning eller kan återgå i arbete? finns det dessvärre inte något system för det. Det behövs olika åtgärder för att fånga upp dessa personer. Det är framför allt viktigt att myndigheterna har samma definition av arbetsförmåga. Det kan även behövas en lagändring som innebär att ansvaret för den som är sjukskriven tydliggörs så att alla kan känna trygghet och ingen riskerar att bli ännu mer utsatt vid sjukdom. Det behövs en totalöverblick så att ingen faller mellan och Arbetsförmedlingens regelverk och blir utan ekonomisk ersättning vid sjukdom.