mot · H7023605 · 2020-04-30 00:00:00 — Syftet med utbildningsinsatsen är att ge den personal som vill ta över företaget de arbetar på reella förutsättningar att kunna och lyckas med att driva företag. 7.26 Stöd för lanthandeln/gränshandeln Lanthandeln är en bärande del av många mindre orters överlevnad. De som bor på landet ska inte behöva åka flera mil för att få tag i livsmedel och annan service. Lanthandeln har en nyckelfunktion för bygdernas attraktivitet och utveckling. Förutom att tillgängliggöra livsmedel är ofta lanthandeln en servicehubb som tillhandahåller andra varor och tjänster såsom apotek, postuthämtning och systembolag. Stora delar av handeln i glesbygd och på landsbygd stöder sig på den gränshandel som sker från bl.a. och där besökare från dessa länder står för av kundunderlaget på vissa orter. En stor del av den försäljningen sker för många under påskveckorna. Dessa inkomster gör att man kan erbjuda både arbetstillfällen och service till de här orternas befolkning och har därför i många fall en avgörande betydelse för bygden. Dessa handlare har drabbats hårt av coronakrisen och dess konsekvenser. Många småbutiker i glesbygd tappar kunder när samhället och gränser stängs, som man har mindre marginaler, vilket gör att en månad utan kunder riskerar hela butikers existens. I vissa fall har hela den inkomstökning som påskhelgen brukar ge gått förlorad. Man behöver därför på många håll ha akut hjälp tills den vanliga handeln åter kan upptas efter krisen. vill stärka den lokala kommersiella servicen på landsbygden och föreslår därför en höjning av det särskilda driftsstödet i utsatta och sårbara områden. vill utöka stödet med för att möta de underskott och bortfall av kunder som många butiker nu har. Utöver det bör stödet delas ut oftare för att snabbt kunna möta det akuta läge vi nu ser. Stödet bör delas ut upp till för att snabbt kunna komma de aktuella butikerna till handa. Utöver det vill vi även tillfälligt göra justeringar av kraven för att kunna ta del av detta stöd genom att höja nettoomsättningsgränsen från till samt minska kravet på 1 000 olika varor till 500 olika varor. Lanthandlarna fungerar i många fall som servicepunkter och har förutom handel även ofta apotekstjänster, posttjänster och andra tjänster knutna till sig. Att stärka möjligheten för dem att dela ut varor via hemkörning spelar stor roll både för att butikerna ska kunna nå ut med sina tjänster och framför allt för dem som inte kan besöka handeln för att de exempelvis tillhör en riskgrupp. Som ett komplement till det redan befintliga hemsändningsbidraget tillför till ett hemkörningsstöd. Stödet beräknas räcka , och om ytterligare behov uppkommer eller ytterligare medel behövs är vi beredda att se över det då. finns ett hemkörningsbidrag, men anser att det finns behov av ett kompletterande stöd för att möjliggöra hemkörning till en bredare grupp personer och där det är mer flexibelt och enkelt för butikerna att få stöd för utkörning. 7.27 Mer tillgängliga stödlinjer för de som behöver någon att prata med Många mår dåligt av den rådande situationen. Det kan handla om att man själv eller någon man älskar blir sjuk. Det kan handla om att livet vänds upp och ned när man förlorar jobbet. Många är oroliga för situationen i och i världen. Behovet av att prata med någon i krisen är stort. innebär krisen att vi just nu tvingas leva isolerade från varandra. Många är ensamma nu; särskilt gäller det äldre och personer i riskgrupper som ska undvika sociala kontakter. Vården har ett ansvar när det gäller psykisk ohälsa. Behovet av att ha någon att prata med är dock mycket större än så. Det finns ett antal stödlinjer dit man kan ringa för att få prata med någon. De drivs i allmänhet ideellt och har begränsade resurser. vill därför tillföra till de organisationer som driver sådana stödlinjer. Fler som behöver någon att prata med ska få det. 8 Investeringsplan för framtiden Coronakrisen visar hur skört vårt samhälle är. År av skattesänkningar har dränerat välfärden på resurser. Besparingar och privatiseringar har lett till en underdimensionerad sjukvård och äldreomsorg, med små marginaler och brist på såväl personal som utrustning. Mycket av det offentliga är så hårt nedbantat att även små störningar leder till stora problem. Centrala samhällsuppgifter har splittrats upp och överlåtits på olika privata företag utan blick för det gemensammas bästa. Coronakrisen visar också att när vi gör saker tillsammans står vi starkare än när vi gör saker var och en för sig. Gemensamma problem kräver gemensamma lösningar. Därför vänder sig människor till det offentliga och till myndigheterna när det verkligen gäller, medan idén om att marknaden löser alla problem är hopplöst passé. har politiken förhållit sig passiv till samhällets långsiktiga utveckling; måste nu vara över. För att möta krisen bör starta ett omfattande statligt investeringsprogram. Det skulle fylla flera funktioner på samma gång, alla direkt nödvändiga. Genom att staten över satsar stora summor på investeringar skapas en mängd arbetstillfällen. Det sker såväl direkt i arbetet med investeringarna som indirekt genom att dessa jobb i sin tur får fart på ekonomin. Genom dessa investeringar ser vi också till att komma ifatt de stora samhällsbehov som länge har präglat mycket av det gemensamma. Det handlar om alltifrån att se till att tågen går som de ska till att barnen på förskolan får tillbringa sina dagar i vackra och funktionella lokaler. Vi skapar ett robustare samhälle som står starkt också när det blåser. En investeringsplan måste även ta sig an större uppgifter än så. Det ligger på vår generation att ställa om hela samhället för att klara klimatet. Det är mycket konkret – behöver byggas om. Vi måste göra det för att nå nollutsläpp och göra det möjligt att leva bra och rika liv på ett hållbart sätt. vill att gör massiva investeringar för att skapa jobb, möta nödvändiga behov och ställa om för klimatet. Över tid handlar det om många som behöver satsas på statlig nivå. Det bör ske i form av en tydlig investeringsplan där prioriteringar, kostnader och tidsperspektiv finns redovisade. En sådan plan är viktig inte minst ur ett demokratiperspektiv. Hur vill vi att samhället utvecklas? Vilka områden ska prioriteras och vad ska få stå tillbaka? Det är beslut som bör formas öppet och demokratiskt av medborgarna, inte överlåtas åt marknadskrafternas jakt på vinst. Här pekar vi ut några områden som bör ingå i en sådan investeringsplan. huvudmål med energipolitiken är stora reformer som syftar till att ständigt bygga ut den förnybara energin och som är steg på väg i omställningen från fossila bränslen till förnybara. Inom energiområdet finns utrymme för satsningar som inte bara är viktiga för klimatomställningen utan även för att få fart på ekonomin. Det finns en underproduktion i och en överföringsproblematik från norra som sätter stopp för omläggning av energisystem. En viktig del i att hantera detta är att använda de resurser som finns vid och runt . är det inte möjligt att bygga ut vindkraften där, då kablarna som ligger till stamnätet inte klarar en större produktion. En sådan uppbyggnad skulle också hjälpa en av våra största utsläppare, Cementa, att påskynda sin omställning. beslutades det om att en tredje kabel skulle byggas, vilket senare stoppades av då man ansåg att det blev för dyrt. Vi kräver att Gotlandskabeln byggs omgående. Vi vill även se en utbyggnad av elnätet. som ett av de absolut största energibolagen och dessutom statligt ägt bör gå i bräschen för omställningen till förnybart. Med sin unika position måste de göra mer än vad som sker . Vi vill se ett utökat uppdrag för att öka sina investeringar i vindkraft. vill fasa ut fossilberoendet bl.a. genom en omfattande elektrifiering av transportsektorn och industrin och genom att styra om så att en större andel av godstransporterna sker via järnväg. De största utmaningarna i att minska utsläppen i återfinns inom bl.a. basindustrin, och en ökad styrning måste gå hand i hand med stärkt konkurrenskraft. Det behövs vidare ekonomiska incitament för framför allt industrin och bostadssektorn att investera i energieffektivisering. Satsningar på energieffektivisering och förnybar energi innebär förutom de miljömässiga vinsterna en stor möjlighet att skapa många arbetstillfällen. För att underlätta omställningen vill att ska ha inrättat en grön statlig investeringsbank med i kapital. Ur den ska stora och små företag kunna låna pengar för gröna investeringar till låg ränta. 8.2 Bostäder och byggande Rådande bostadspolitik måste ersättas av en politik som kan möta de olika utmaningar vi står inför i form av bostadsbrist, bostadssegregation och klimatomställning – en bostadspolitik som tar ansvar för att bygga bort bostadsbristen, bryta bostadssegregationen och minska bostadssektorns klimatpåverkan. Det kräver en bostadspolitik med högre ambitioner där staten och kommunerna tar ett större ansvar jämfört med . Det råder bostadsbrist i en majoritet av landets kommuner. Enligt behöver det byggas omkring 67 000 bostäder . sjunker nu bostadsbyggandet. Bristen på bostäder begränsar människors frihet och i förlängningen samhällets utveckling. Det saknas framför allt hyresrätter med rimliga hyror, något marknaden inte klarar av att bygga på egen hand. Bostadsbristen ska byggas bort med en politik för ökat bostadsbyggande, med fokus på miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. För det krävs att staten tar ett större ansvar för finansieringen och att kommunerna lever upp till sitt bostadsförsörjningsansvar. vill åstadkomma detta genom att bl.a. införa statliga topplån, höja investeringsstödet för att stimulera byggandet av hyresbostäder samt stärka stödet till renovering och energieffektivisering. vill även se ett investerings- och renoveringsstöd för idrottsanläggningar, detta för att skapa förutsättningar för att alla barn och ungdomar ska ha en jämlik tillgång till idrottsanläggningar över hela landet. I kommunerna finns omfattande behov av investeringar i nya offentliga lokaler, såsom förskolor, skolor, gruppboenden och äldreboenden, för att möta den demografiska utvecklingen. Enligt de demografiskt betingade behoven skulle det behöva byggas ca 719 förskolor, 398 grundskolor, 278 gymnasieskolor samt 700 äldreboenden . Flera kommuner har för perioden –2022 redan planerade investeringar. Det fanns redan före en stor diskrepans mellan vad som behövs, vad som är planerat och vad som verkligen byggs. Just nu är dessutom osäkerheten mycket stor om hur kommunerna kommer att hantera sina planerade investeringar och kommande år. anser att det är viktigt att staten tar ansvar och bidrar till att viktiga samhällsfastigheter som är nödvändiga för olika välfärdsfunktioner faktiskt byggs. Det är en viktig investering för framtiden. Därför bör ett statligt investeringsstöd införas där staten medfinansierar en del av investeringskostnaderna. Vi anser även att det ska ställas krav på energiförbrukning för att få ta del av stödet. Utsläppen inom transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp. har som målsättning att utsläppen från inrikes transporter ska minska med . Målet nås dock inte med dagens beslutade åtgärder och kommer att kräva omfattande åtgärder i form av nya styrmedel och investeringar för att uppnås. I den klimatomställning som måste till är utbyggd järnvägstrafik en central komponent. Godstrafiken behöver i ökad omfattning flyttas från väg till räls och vatten. För att nå nödvändiga utsläppsminskningar måste även transporteffektiviteten öka genom att förutsättningarna för att gå, cykla och resa kollektivt förbättras. Privatbilismen måste minska, inte minst i våra städer och tätorter. För att öka andelen resande med kollektivtrafik och järnväg måste staten ta ett ökat ansvar för att stärka tillgängligheten i hela landet och göra de klimateffektiva färdsätten billigare än de klimatbelastande. Staten måste med åtgärder och styrmedel stärka järnvägens och kollektivtrafikens konkurrenskraft. Resor med kollektivtrafik kan inte vara ett färdalternativ för alla i glesbygden, men genom stärkt stöd för anpassad kollektivtrafik kan tillgängligheten stärkas för många grupper som saknar möjlighet att färdas med bil eller som saknar hållbara alternativ till bilresor. En utbyggd kollektivtrafik på landsbygd och i glesbygd skapar förutsättningar för minskade klimatutsläpp och stärkta förutsättningar att bo och leva även i glesbygd. vill storsatsa på järnväg i hela landet, för att rädda klimatet och för att göra det möjligt för människor att bo, leva och arbeta i hela med tillgång till hållbart resande. Nya stambanor med snabba tåg möjliggör klimatsmart resande med tåg i stället för flyg och bil samt frigör utrymme för ökade godstransporter på järnväg. kan konstatera att norra infrastruktur länge har lämnats efter. Vi vill öka investeringarna för att byggandet av Norrbotniabanan ska färdigställas , vilket är tidigare än vad som föreslås i den nationella planen 2018–2029. vill även se en utbyggnad av dubbelspår mellan och . Vart femte hushåll har bristande bredband. En ökad digitalisering minskar även de fysiska transportbehoven och därmed klimatpåverkan och stärker förutsättningarna för småföretagare utanför våra tätorter. Takten i utbyggnaden av bredband har stannat av då man alltmer närmar sig områden där det inte är ekonomiskt lönsamt för aktörer. anser att det är mycket angeläget att den digitala klyftan minskas och att även landsbygden ges digitala förutsättningar för framtida välfärd och stärkt beredskap inte minst i kristider. vill därför se större statliga satsningar på utbyggnad av bredband för att möjliggöra att de allra flesta hushåll ska ha tillgång till ett stabilt och fungerande bredband. 9 Skattepolitik efter krisen Ett strukturproblem i den svenska ekonomin är de stora och kraftigt växande ekonomiska klyftorna. är det OECD-land där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest . [3] En viktig orsak till de ökade klyftorna är hur det svenska skattesystemet utvecklats. har gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet inom EU:s kärnländer. [4] En annan central faktor bakom den växande ojämlikheten är kapitalinkomsternas utveckling och fördelning. Inkomsterna från kapital har ökat markant och uppgick till , och eftersom fördelningen av kapitalinkomsterna är mycket ojämn har det lett till ökade klyftor. Som framgår av figuren nedan går av kapitalinkomsterna till den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna. Bryter man ned kapitalinkomsterna inom denna grupp framgår det att det mesta går till den hundradel av befolkningen som har högst inkomster. I () rapport görs bedömningen att ungefär hälften av de ökade klyftorna kan härledas till kapitalinkomsterna. [5] Den ökande ojämlikheten leder till en rad negativa effekter. När ojämlikheten ökar tenderar skolresultat, förväntad livslängd, social rörlighet, psykisk ohälsa, droganvändning, tonårsfödslar, fetma och kriminalitet att utvecklas negativt. [6] I ojämlika samhällen får klass och status ökad betydelse och påverkar hur vi i ett samhälle ser på varandra. Den ökade ojämlikheten leder också till lägre ekonomisk tillväxt. uppskattar i en rapport att den ökade ojämlikheten har minskat den sammanlagda bnp-tillväxten i en studie över 19 . [7] För del finner en annan OECD-studie att den ökade ojämlikheten har minskat den sammanlagda bnp-tillväxten med . Figur 4 Inkomst av kapital per decil, 2017, tkr Källa: SCB. Vi kan konstatera att ett samhälle har mycket att vinna på att driva en politik för ökad jämlikhet. Denna insikt präglar ekonomiska politik, och där är utformningen av skattepolitiken central. Detta gäller inte minst efter coronakrisen. De ekonomiska stödpaketen mot coronakrisen har inneburit en stor överföring av skattebetalarnas pengar till företagen och kapitalägande. och regeringens stöd kan också blåsa upp olika tillgångspriser, vilket gynnar de redan välbeställda. Detta riskerar att öka ojämlikheten ytterligare. Denna utveckling måste brytas. föreslår en radikal omläggning av skattepolitiken. Företag och kapitalägare, de som främst varit föremål för de olika stödpaketen, måste i större utsträckning vara med och betala för välfärden och de investeringar som måste göras. Vi föreslår höjd skatt på höga inkomster och sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. Skatt på förmögenheter, arv och gåvor ska införas som miljöskatterna skärps. Skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster bör höjas som ränteavdragen trappas ned. Det totala skatteuttaget behöver öka för att finansiera nödvändiga satsningar på välfärden och grön omställning. Genom höjda skatter omfördelar vi privat konsumtion till offentlig konsumtion. På så sätt omfördelar vi också makt och resurser och ökar det gemensammas del av ekonomin. återkommer med den konkreta utformningen av skattepolitiken i höstens budgetmotion. Tabell 1 satsningar i vårbudgeten 2020 Avvikelse mot regeringen, välfärden – tillskott till kommunsektorn Stöd till företag att producera den skyddsutrustning välfärden behöver Lunchpeng vid stängda gymnasieskolor Uppsagda lokalvårdare mot smittspridning Ökat stöd till hemlösa Slopad banavgift för tågföretagen Flexibel investeringspott för hållbara godstransportlösningar Statlig finansiering av ERTMS-ombordutrustning Utbildningssatsning järnväg och sjöfart Genomför försök med regionala center för beredskapslivsmedel Öka investeringarna i nattågsfordon Stöd för bredband till landsbygden och bredbandsutbyggnad Tidigarelägga investeringar i trafik-/infrastruktursatsningar – Stimulans för hyresrätter nu Digitalisering i större skala hos kulturarvsinstitutionerna Verkställ planer för ett fossilfritt Tillfällig sjukpenning för timanställda Ge personalen chans att rädda nedläggningshotade företag Stöd för lanthandeln/gränshandeln Mer pengar till stödlinjer Utöver ovan förslag skjuter till till för att stärka dess kapacitet avseende utlåning till mindre företag. [1] Denna siffra är i skrivande stund uppreviderad till . Den kommer dessutom att öka ytterligare då det planeras för nya åtgärder. [2] , , . [3] (2015), ”In It Together – Why Less Inequality Benefits All”. Jämförelseåren i studien är 1985 och 2013 (eller då data finns tillgängliga). [4] Verbist, G & Figari, F (2014), ”The redistributive effect and progressivity of taxes revisited: An International Comparison across Union”, EUROMOD Working Paper No. Studien har 1999 och 2008 som jämförelseår. Med EU:s kärnländer avses de 15 länder som ingick i EU 1998. [5] SNS (2018), , ”Kapitalbeskattningens förutsättningar”. [6] Se t.ex. Wilkinson, R och Pickett, K (2010), ”The Spirit Level – Why Equality is Better for Everyone”. [7] (2015), ”In It Together – Why Less Inequality Benefits All”. [8] Cingano, F (2014), ”Trends i Income Inequality and its Impact on Economic Growth”. Social, Employment and Migration Working Papers No.