ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802405 · 2020-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av Öresundsmetro och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överskott kan användas till regionala infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Öresundsmetro bör ingå i infrastrukturplaneringen i Sverigeförhandlingen och tillkännager detta för regeringen. har varit, är och kommer förbli ett land beroende av samhandel och bra kommunikationer till våra grannländer. För virket, malmen och de högteknologiska industriprodukterna från såväl som för råget, turistnäringarna och it-företagen i är vägarna och järnvägen som går över särskilt avgörande. Det är över som den svenska exporten flödar och över som människor reser för att ta sig till för att bidra i den svenska ekonomin. Men denna avgörande farväg består av endast en enskild fast förbindelse, nämligen . Ingen annanstans i är pendlare, varutransporter och resande i den omfattningen som ses i bundna till en enskild förbindelse. En förbindelse som redan nu spås nå sin kapacitetsgräns inom överskådlig tid när Fehmarn–Bält-förbindelsen står klar . För att säkra framtidens transporter av människor och varor måste en ytterligare förbindelse skapas mellan och som kan säkra effektiva person-transporter i den gemensamma storstadsregionen –. En Öresundsmetro mellan och som kopplas ihop med metro är det naturliga och realistiska svaret. Öresundsmetron skulle kunna ha avgång och ha en restid från till på , inklusive fem stopp på vägen. Arbetskraftsområdet för det gemensamma storstadsområdet skulle med en Öresundsmetro öka med 1 miljon personer. Antalet personer som kan nå ett arbete på andra sidan sundet skulle öka från 1,3 miljoner till 2,3 miljoner. Det är en massiv förbättring av möjligheterna för sydsvenska företag, offentliga verksamheter och arbetstagare. Till exempel skulle samarbetet inom vården och tillhörande forskning kunna utökas kraftigt när det bara skulle ta lite mer än att åka från till i . Det skulle innebära ett närmast världsunikt inom en rad sjukdomsområden som bland annat diabetes, IVF och kardiologi.
mot · H802406 · 2020-09-25 00:00:00 — Gör avsättningar till en periodiseringsfond sjukpenninggrundande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta inkomster som förs till periodiseringsfond ingå i SGI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur inkomsterna ska ingå i SGI och tillkännager detta för regeringen. minska årets skattemässiga resultat de år ett företag går med vinst. På så sätt kan man få en jämnare beskattning. Periodiseringsfond innebär att företag kan skjuta upp en del av beskattningen av inkomsten i näringsverksamheten till ett senare år. Man kan kalla det en skattekredit. Har ett företag satt av till periodiseringsfond med vinst kan företaget återföra fonden ett senare år då företaget redovisar förlust och på så sätt kvitta vinst mot förlust. Avsättning som gjorts till periodiseringsfond måste återföras till beskattning senast sjätte året efter det att avsättningen gjordes. När ett företag återför ett belopp innebär det att inkomst av näringsverksamhet ökar med samma belopp. Den del du som företagare avsätter till periodiseringsfond räknas dock inte in i din SGI, sjukpenninggrundande inkomst, vare sig när den avsätts eller när den återförs och beskattas. Vid en sjukskrivning så tar inte hänsyn till den del som återförs från en periodiseringsfond och som alltså beskattas det år du är sjuk. kan då ge avslag på sjukpenning trots att en inkomst beskattats. Att inkomsten som överförts till periodiseringsfond varken räknas med i SGI under intjäningsåret eller beskattningsåret är märkvärdigt. Det förefaller mest vara en kvarleva från tiden innan under Alliansens regeringstid säkrade att även företagare kan få tillgång till de sociala skyddsnäten i
mot · H802407 · 2020-09-25 00:00:00 — Införande av lex för polisen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en lex kan införas för polisen och tillkännager detta för regeringen. sköts till döds i . saknades utredare och utlovade förstärkningar kom inte . mord är fortfarande olöst. fall är bara ett av många där polisen inte utfört det arbete de ska och även själva hade velat. Som i alla andra yrken händer det fel, både strukturella och personliga. Men där sjukvården har lex och flygbranschen har finns det inom polisen inget motsvarande system för lärande av de misstag som begås. Dagens system för att hantera fel och misstag inom polisen är olyckligt eftersom det är mer inriktat på att disciplinera enskilda poliser än på att fånga upp och förebygga organisatoriska problem inom verksamheten. Det innebär att polisen som samlad organisation inte har ett systematiskt lärande av de misstag som begås. och JK har varit inne på liknande tankar tidigare. Det är dags för att äntligen ta tag i frågan om hur polisen kan bli en organisation som fokuserar på att rätta till fel, inte på att straffa de som begår felen.
mot · H802408 · 2020-09-25 00:00:00 — Statlig kontrollstyrka mot livsmedelsfusk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att inrätta ett statligt kontrollorgan med fokus på livsmedelsfusk, liknande de specialenheter med fokus på livsmedelsfusk som finns i bl.a. , och , och tillkännager detta för regeringen. Livsmedelsfusk är ett ökande internationellt problem och är inget undantag. Aktörer som ägnar sig åt livsmedelsfusk gör det till stor ekonomisk och med låg risk för upptäckt. Kombinerat med en låg straffskala är det gynnsamt för aktörer att bedriva kriminell livsmedelsverksamhet. Livsmedelsfusket innebär bland annat att varor och produkter modifieras och framställs som något annat än vad de är, märks om med nya bästföredatum, att importerade produkter kallas för svenska och konventionella produkter blir ekologiska. Fusket medför i vissa fall allvarliga hälsorisker för konsumenterna. Utöver hälsoriskerna för konsumenterna drabbar livsmedelsfusket samhället och livsmedelsbranschen negativt. De fuskande verksamheterna agerar på en svart marknad, undviker tullar och skatter och får därmed konkurrensfördelar gentemot de verksamheter som sköter sig. får av de 89 000 livsmedelsanläggningarna i sin tillsyn via kommunala kontrollorgan, en tillsyn som är finansierad genom att företagen betalar för kontrollbesöken de får. Arbetet för att motverka livsmedelsfusk skiljer sig från detta på så sätt att kontrollerna är mer komplexa, tidskrävande, tar mer resurser och tid i anspråk. Kontrollerna av fusket kan dessutom leda till hotfulla och farliga situationer för inspektörerna. De kommunala kontrollorganen saknar både tillräcklig finansiering och heltäckande kompetens för det omfattande spanings-, utrednings- och analysarbete som krävs för att motverka storskaligt livsmedelsfusk. I , och har man inrättat statliga specialenheter som bland annat ägnar sig åt kontroller och åt att motverka livsmedelsfuskande verksamheter. Vid dessa kontrollorgan arbetar jurister, ekonomer, utredare, journalister och före detta poliser som tillsammans besitter den breda kompetens som behövs för att motverka det storskaliga livsmedelsfusket. har halkat efter i denna utveckling. , som är samordnande myndighet av livsmedelskontrollen, har rapporterat till regeringen att inte är ändamålsenligt rustat för att arbeta med kontroll av fusk med livsmedel. Därtill består det möjliga statliga stödet från myndigheten till kommunerna av endast två statsinspektörer. I flera andra europeiska länder räknas antalet inspektörer i hundratal. behöver ta krafttag mot det ökande livsmedelsfusket och inrätta ett statligt kontrollorgan med fokus på livsmedelsfusk, i likhet med vad som finns i exempelvis , och .
mot · H80241 · 2020-09-10 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kostnad för överklagandeprocesser och tillkännager detta för regeringen. Överklagandeprocesser kan vara något som tar mycket och ibland kan stoppa viss utveckling. Exempelvis inom byggbranschen där det sker flera överklaganden och som då kanske kan bidra till att projekt tar och ibland stoppar utvecklingen i en hel bygd eller ett kvarter. Vi har kunnat läsa att t.ex. flera bostadsprojekt har blivit uppskjutna tiotals år på grund av att överklagande har skett och på detta sätt också då kunnat stoppa utvecklingen. Att kunna överklaga är varje individs rättighet och man ska kunna få göra det, men det får inte gå åt det hållet att processer stoppas upp för att överklagandet fortsätter och tar tid. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över möjligheten till överklaganden inom plan och bygg, där första överklagandet till är gratis men om det är så att man sedan vill överklaga och får det prövat inom mark- och miljödomstolen, eller sedan i nästa steg i Mark- och , får betala en kostnad. Det bör också utredas hur ett sådant kostnadssystem ska och kan se ut. Förslaget om en kostnad ska självklart betalas av både privatpersoner som överklagar eller av kommuner och myndigheter och företag/organisationer.
mot · H802410 · 2020-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att sanera och tillkännager detta för regeringen. är ett av viktigaste farvatten. Både ur ett ekonomiskt och ur ett ekologiskt perspektiv. Men medan i ekonomiska termer är välmående är det inte samma när det kommer till ekologin. 10 000-tals spöknät ligger i och förstör det sårbara fisk- och plantlivet i havet. Det finns även mycket miljöfarligt material på . Det mesta av det har legat där sedan eller från efterkrigstiden. Tiden börjar rinna ut för skalskyddet för de ofta kemiska substanser som dumpats eller som finns i sänkta fartyg. Det finns alltid en risk i att röra gamla farliga produkter men det finns också skäl för vår generation att göra upp med historien och lämna över en renare till kommande generationer. I första hand är det möjligt för riksdag och regering att starta en sanering i svenskt vatten men det kan och bör vidgas till att alla Östersjöstater bidrar till en sanering av vårt gemensamma hav.
mot · H802411 · 2020-09-25 00:00:00 — Upphandling och offentliga inköp under EU:s tröskelvärde ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna för upphandlingar under EU:s tröskelvärden till en miniminivå för att vara i överensstämmelse med EU-lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direktupphandlingsgränsen bör ses över och tillkännager detta för regeringen. Medan offentliga myndigheter och aktörer efterfrågar förenklingar av upphandlingsreglerna har regeringen svarat genom att införa fler krångliga regler. Det är dags att förenkla de offentliga upphandlingarna så att inköp av sjukhus, skolor och badhus inte ska hanteras efter samma regelbok som ett inköp av toalettpapper. Offentliga inköpare runt om i sitter med det faktiska arbetet att säkra bra affärer för de mer än som den offentliga marknaden omsätter . Det är inte ett lätt arbete och det blir inte lättare när det ständigt kommer nya ännu krångligare regelverk som riskerar att leda till sämre affärer. Det leder även till mindre konkurrens när företag väljer bort offentliga kunder för att det är för krångligt. Det har vi som samhälle inte råd med. De regler för upphandling den rödgröna regeringen har infört har enligt de offentliga inköparna själva gjort deras arbete krångligare och mer besvärligt. I stället för att förenkla för de offentliga inköparna som hanterar affärer för av BNP har den rödgröna regeringen försvårat deras arbete. Att inköparna själva ger ett så kraftigt underbetyg till de nya reglerna borde mana till eftertanke. Enligt EU-direktiven är det endast knappt en tredjedel av alla offentliga upphandlingar som faktiskt måste upphandlas. Resten kan hanteras utanför upphandlingsreglerna. Förenklingar av reglerna för offentliga inköp skulle leda till bättre affärer för både köpare och säljare. Men i har upphandlingsreglerna komplicerats mer än vad som krävs av EU och mer än vad som efterfrågas av både inköpare och leverantörer. Direktupphandlingsgränsen bör höjas eller tas bort. I föreslås ett fast belopp på som gräns vilket i praktiken innebär en sänkning eftersom gränsen inte tar hänsyn till inflation. EU har redan fastställt olika värden för inköp av olika slag genom sina tröskelvärden och behöver inte fastställa andra, lägre, belopp. Två av tre upphandlingar kan förenklas kraftigt genom att de förslagsvis endast behöver leva upp till de allmänna principerna om icke-diskriminering, likabehandling, proportionalitet, öppenhet och ömsesidigt erkännande som finns i EU-lagstiftningen. I praktiken skulle det innebära att över 10 000 upphandlingar kunde förenklas. Och det skulle vara i full överensstämmelse med EU-lagstiftningen då de ligger under EU:s krav på tröskelvärden.
mot · H802412 · 2020-09-25 00:00:00 — Staten måste bidra till utgrävningen i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att staten ska bidra till utgrävningen i och tillkännager detta för regeringen. i är den största boplatsen från järnåldern i som vi känner till, med en utbredning på . är den kanske mäktigaste och märkvärdigaste orten från järnåldern som hittats i . Det har hittats bevis för övergången mellan asatron och kristendomen. Bevis på influenser har också hittats. Men från statens sida har intresset för varit mycket svalt. I motsats till har det inte satsats på – trots att var sju gånger större än och ett av stora maktcentra under järnåldern. Medan var bebott var ett aktivt centrum och en plats för bosättningar i över 1 000. Arkeologer har bland annat hittat drygt 28 000 metallföremål av olika slag även om bara en liten del av platsen har grävts ut. finansieras utgrävningar av denna unika plats av Lunds och kommuner medan bidrar till museets barn- och ungdomsverksamhet. Att kommuner och regionen i ensamma måste finansiera utgrävningar och omhändertagande av fornlämningar i denna skala är inte rimligt. Att en sådan plats inte får statligt stöd kan enligt forskare vid Lunds och misstänkas hänga ihop med att inte var svenskt under dess storhetstid, men danskt. Men är platsen svensk och det kan inte vara acceptabelt att från statens sida bortse från det historiska kulturarv som finns i bara för att en gång var danskt. Lika lite som vi skulle anse det acceptabelt att skulle bortse från utforskning av dess historia var svenskt. På grund av att staten inte bidrar med pengar till utgrävningen av och största järnålderscentrum har utgrävningarna knappt påbörjats. Det är en kulturpolitisk skandal och ett tecken på en nedvärderande syn på historia. Staten måste satsa på att gräva ut och göra fynden från den viktigaste järnåldersplatsen i och tillgängliga för befolkningen.
mot · H802414 · 2020-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna som bidrar till stängning av klubbar i städerna och tillkännager detta för regeringen. I städer har det blivit allt svårare för stora delar av kulturlivet och restauranglivet att överleva. Inte bara på grund av ekonomin som fått ett knäck under covid-19, men på grund av allt hårdare krav kring ljud och rörelser av människor på städernas gator och torg och att riktlinjer jämställer ljud från nattklubbar och livescener med buller från trafik och tung industri. Det finns flera initiativ i europeiska storstäder att ta lärdom från. I har en fond inrättats för liveverksamheter för att hjälpa dem att finansiera bullerskyddrenovering. I finns möjlighet att skydda viktiga och anrika scener så att nyinflyttade grannar inte kan klaga. Ska man däremot bygga en ny scen i ett bostadsområde så måste den anpassa sig. I får hyresgäster skriva på ett kontrakt som säger att de förstår att de flyttar in i en livlig och levande stadsdel med hög ljudnivå. Detta är exempel på insatser som bidrar till att upprätthålla en levande stad. En stad utan ett levande kultur- och klubbliv är inte en levande stad. Med återkommande stängningar av krogar och klubbar, uppgivna krögare och allt färre som vågar starta nya initiativ behövs en översyn av de regler som hindrar att stadskärnorna fortsätter som centrar för spännande utemiljöer och kreativa klubbar.
mot · H802416 · 2020-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra till marint skyddsområde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra till biosfärområde och tillkännager detta för regeringen. är ett av världens mest trafikerade farvatten, och sundet har utsatts för stor press som hotar både vattenkvaliteten och den biologiska mångfalden. är speciellt, där mötet mellan saltvatten ifrån och det bräckta vattnet ifrån skapar unika förhållanden för djurliv. Där finns värdefulla områden med ålgräs, sandbanker, musselbanker, tångmärlakolonier, stenrev och klippkust. Med återkommande stora utsläpp av avloppsvatten används ofta mer som en soptipp än som viktig naturtillgång. Minst lika skadligt är det, att i årtal har tillåtit sandsugning i med stora negativa konsekvenser för det unika djurlivet. Kusten har också en rik kulturhistoria, och byarna och samhällena runt har i hög grad satsat på hållbar utveckling. Om och gemensamt etablerar ett marint skyddsområde i kan det bli ett föredöme för hela världen. När skyddsområdet är etablerat, bör det utarbetas en gemensam ansökning till om att bli biosfärområde. Ett biosfärområde skulle göra det möjligt att testa miljövård och hållbar utveckling på ett nytt sätt. Naturen skyddas, men människor kan leva och utveckla sig i området så att vi fortsatt kan segla eller bygga vindkraftsanläggningar i , utan att det går ut över naturen eller den biologiska mångfalden. Den måste nu ta kontakt med den danska regeringen för att, tillsammans med regionala och kommunala aktörer, komma överens om en plan för att göra till biosfärsområde.
mot · H802417 · 2020-09-25 00:00:00 — Fast förbindelse mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om det angelägna i att fortsätta arbetet med en fast förbindelse mellan och och tillkännager detta för regeringen. är med drygt fyra miljoner invånare största region. Regionen står för av och sammanlagda BNP. En av framgångsfaktorerna är , som öppnade och binder samman . Sedan brons öppnande har resandet och pendlingen över ökat markant. passerade i snitt 20 600 fordon, över 45 000 passagerare med bil och över 29 000 passagerare med tåg . i sin tur är en del av Fehmarn som har över 9 miljoner invånare. är en fantastisk region, men utmaningar saknas inte, exempelvis är regionens arbetslöshet högre än det nationella genomsnittet. är beroende av som en stark tillväxtmotor, tillväxten förutsätter en bättre integration mellan . har unika möjligheter till en stark tillväxt, för att ta till vara på den möjligheten behöver regionen bindas samman ännu bättre. Med kortare restid i tätbefolkade områden kommer ökad arbetsmarknadsintegration, större bostadsmarknad, ökad tillgång till utbildning, forskning och utveckling av regionen som besöksdestination. En ytterligare fast förbindelse, en HH-förbindelse skulle bli en viktig del i infrastrukturen, förhindra flaskhalsproblematik och minska trafikproppar såväl inom som till och från . Ett problem med stora infrastruktursatsningar är ofta finansieringen. I detta skede är det svårt att sätta en fast kostnad för projektet, men olika rapporter visar på att projektet beräknas landa . En stor fördel med just projektet är att flera olika flervalsstudier visar på att projektet kan finansiera sig själv. Projektet innefattar en motorvägstunnel och en personstågstunnel, där persontågstunneln finansieras av brukaravgifter på motorvägstunneln. är beroende av varandra, av minskade gränshinder. Att binda samman är avgörande för regionens framtid och tillväxt.
mot · H802418 · 2020-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur internationella adoptioner ska organiseras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur stödet till det adopterade barnet ska se ut och vem som ska ge det och tillkännager detta för regeringen. Föräldrar som inte kan få barn på egen hand kan få hjälp och stöd på olika sätt. Ett av dessa är att adoptera barn från ett annat land, s.k. internationell adoption. Detta är något som har skett i och sker även . adopterades många barn och från flera olika länder. har antalet adoptioner minskat och sker under 200 internationella adoptioner . Adoptioner förmedlas av ideella föreningar, och finns det tre sådana föreningar i . Föreningarna finansierar sin verksamhet med hjälp av de pengar blivande adoptivföräldrar betalar för att få hjälp med adoptionen. Föreningarna blir auktoriserade av myndigheten och godkänns att förmedla adoptioner från specifika länder. MFOF har även tillsynen över föreningarnas verksamhet. För att adoptera ett barn från ett annat land krävs det att man blir utredd och godkänd av svensk socialtjänst. Därefter tar man kontakt med en av de auktoriserade föreningarna som kan förmedla ett barn för adoption. Det finns ett statligt bidrag på för att finansiera adoptionen. Det är inte tillräckligt så familjerna får även lägga till egna medel. Efter att ett barn adopterats till så är kommunerna ansvariga för att bistå med det stöd som barnet behöver. Det kan vara mer eller mindre stöd, beroende på hur barn och familj mår. Statistiken visar att det är en högre andel av dessa barn som lider av psykisk ohälsa än andra barn i samma ålder. Med tanke på att det är väldigt få adoptioner som sker internationellt så minskar kunskap och erfarenhet när det gäller hur stödet ska ske till dessa barn/ungdomar/familjer. Kommunerna är även ansvariga för att hjälpa barnet att få del av sina rättigheter, att söka sina rötter. Som går att utläsa i motiveringen finns det många olika delar som skapar svårigheter inom detta område. Med anledning av detta så anser jag att det behöver göras en utredning av hur vi kan göra de internationella adoptionerna mer rättssäkra för de barn som adopteras till så att de får det stöd de behöver när de kommit till samt hur de ska få stöd att eftersöka sina rötter i det fall de känner ett behov av det. Det finns många frågor som behöver besvaras för att dessa barn som adopteras till ska få en bra uppväxt.