mot · H8022634 · 2020-10-05 00:00:00 — anser att civilsamhället spelar en viktig roll i samhällsutvecklingen och att det därför behövs åtgärder som skapar bättre förutsättningar för civilsamhället att fungera och utvecklas. Många viktiga verksamheter som till exempel anordnar sommaraktiviteter för barn från ekonomiskt utsatta familjer, tar hand om flyktingar eller driver härbärgen för hemlösa bygger på människors ideella tid och engagemang samt gåvor från människor som vill stödja ekonomiskt. Alliansregeringen införde, på initiativ av , gåvoskatteavdraget för att uppmuntra givande till ideella organisationer. efter att avdraget infördes ökade det totala givandet till landets 90-kontoorganisationer från 5,2 till 5,8 miljarder, enligt organisationen (tidigare Frii, Frivilligorganisationernas insamlingsråd). ökade den genomsnittliga månadsgåvan från till . såg därför mycket allvarligt på att den rödgröna regeringen tog bort möjligheten för den som skänker pengar till välgörande ändamål att göra skatteavdrag för gåvan och prioriterade därför detta i arbetet med den kristdemokratiska och moderata budgetreservation som antogs av . är avdragsrätten för gåvor därför återinförd. är det att börja utveckla gåvoskatteavdraget, bland annat så att takbeloppet för avdragsrätten höjs och fler typer av organisationer omfattas. Vi avsätter därför i vårt budgetalternativ. Det finns också fler förbättringar av reformen som behöver göras och är det hög tid att börja göra dessa. Vi ser framför oss att skattereduktionen breddas så att många fler organisationer kan omfattas. omfattas sociala ändamål och forskning, men en utredning bör tillsättas i syfte att fler ändamål ska kunna inkluderas. Organisationer som till exempel arbetar med miljö och klimat, djurskydd, hälsa och livsåskådning bör kunna omfattas . kan tjäna som modell för denna utvidgning då det norska gåvoskatteavdraget, precis som det svenska gör , från början endast omfattade ett fåtal organisationer men är utvecklat så att det omfattar över 600 organisationer. Utredningen bör också studera förutsättningarna för att sänka den gräns som finns för hur stor varje enskild gåva måste vara. Det beloppet är , men är den vanligaste gåvan . Det finns en uppenbar risk att denna gränsdragning stänger ute en grupp från möjligheten till avdrag, och det vore därför positivt att sänka gränsen. Därtill bör också administrationen för de berörda organisationerna studeras i en utredning. Det är positivt att de avgifter som tidigare fanns nu är borttagna men avdraget innebär fortsatt en administrativ börda för organisationerna, vilket främst påverkar mindre organisationer. Det bör därför utredas hur administrationen kring avdraget kan förändras. Skatteregler som stöttar ideella föreningar Idrottsföreningar som är medlemmar i har förmånliga skatteregler som innebär att en idrottsförening inte behöver betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer, så länge ersättningen till dessa understiger ett halvt prisbasbelopp. Dessa regler främjar idrottsrörelsens verksamhet, och de positiva hälsomässiga effekterna för barn som kan ta del av den är väl belagda. stödjer därför denna ordning. Men idrottsrörelsen är inte ensam om att bidra till samhället på detta sätt. Även andra föreningar har samma positiva effekter. För till exempel medlemsorganisationerna i Svenskt Friluftsliv är rättsläget oklart. Några av dessa organisationer är även medlemmar i och omfattas därför av det aktuella undantaget i socialavgiftslagen. Men för övriga organisationer är läget antingen oklart eller så gäller undantaget inte dessa organisationer. anser att det finns goda skäl att utvidga skattereglerna till att omfatta större delar av civilsamhällets organisationer, eftersom föreningslivet betyder mycket både för den enskilde och för samhället. Här lär sig inte minst barn att lyssna, att kompromissa och att samarbeta med andra. En utredning om detta bör därför tillsättas . Vi avsätter även för att möjliggöra detta. Regelverket kring mervärdesskatten är i flera delar illa anpassat för det ideella föreningslivet. Detta försvårar vardagen för ett stort antal föreningar, men i vissa fall riskerar verksamheten att upphöra helt av skäl som kan härledas till momsregelverket. Ett problem som många föreningar stött på är momsen på interna tjänster inom föreningen. Dagens lagstiftning innebär att staten belastar lokala föreningar och församlingar med moms när de använder stöd som tagits fram inom och för den egna organisationen. Det handlar ofta om tjänster som medlemsadministration, juridiskt stöd eller it-stöd. Dessa tjänster tillhandahålls enbart inom den egna organisationen och är skräddarsydda för de behov som finns inom organisationen. Dessa typer av stöd är framtagna för att de som är verksamma inom organisationen kan lägga mer tid och energi på föreningens huvudsyfte, snarare än på administration. För organisationer som består av många olika delar, nationellt, regional och lokalt och där de olika delarna är egna juridiska personer så innebär dock detta en extra momskostnad, som förutom själva kostnaden också medför extra administrativt arbete. Ett annat problem som drabbar ideella organisationer uppstår när en förening söker en lokal att vistas i. Fastighetsägare kan frivilligt registrera sina fastigheter för moms och i och med detta är det möjligt att dra av momsen vid ny-, till- eller ombyggnad. Men om en fastighet eller lokal blivit momsregistrerad så får den endast nyttjas i momspliktig verksamhet. Detta innebär att en ideell förening, som inte bedriver momspliktig verksamhet, inte kan hyra lokalen. Konsekvensen blir att föreningslivet får svårare att hitta lokaler. har detta problem lösts genom att föreningen hyrt lokalen på kort sikt, vilket accepterats även för momsregistrerade lokaler. har dock en ny syn på dessa korttidsupplåtselser som innebär att de är möjliga. Detta innebär att såväl många föreningar som fastighetsägare riskerar att göra fel, med stora ekonomiska konsekvenser som följd. Även detta problem behöver åtgärdas för att säkerställa ett livskraftigt ideellt föreningsliv . Momssystemet innehåller en lång rad undantag, och ibland också undantag till undantagen. De problem som beskrivs ovan berör inte bara ideella föreningar, utan all verksamhet som bedrivs momsfritt. Förändringar av mervärdesskatten behöver därför göras i en helhet, snarare än genom att skapa nya undantag för enskilda delar av samhället, då dessa riskerar att medföra helt nya problem. I en sådan översyn bör enkelhet för de som berörs, såsom de ideella föreningarna, vara en ledstjärna. Borttagen reklamskatt för ideella föreningar Reklamskatt ska betalas av den som offentliggör annonser eller reklam till ett beskattningsvärde som överstiger . betalade ideella föreningar i reklamskatt. avskaffar reklamskatten för dessa, vilket beräknas minska skatteintäkterna med . Det stärker föreningslivet och skapar större förutsättningar för föreningar att fokusera resurserna på kärnverksamheten som ofta kommer barn, unga och äldre till del. Därmed kan gemenskapen och de mellanmänskliga relationerna i samhället stärkas. Skatteregler för ägarskiften i fåmansföretag anser att skatteregler måste underlätta företagande, eftersom företagande är grunden för vårt välstånd. Regelverken måste underlätta för fler företag att starta, men minst lika viktigt är att underlätta för befintliga företag att vara livskraftiga . Ett sätt att bidra till det är att underlätta ägarskiften mellan närstående i fåmansföretag, ofta kallat generationsväxlingar. Dessa innebär ofta att ett företag tas över av nästa generation i familjen. Tack vare M/KD-budgeten togs steg i rätt riktning, genom att vi i den säkerställde att generationsskiften kan ske utan att missgynnas skattemässigt. Men fortfarande kvarstår onödiga hinder som försvårar dessa generationsväxlingar. En förutsättning för att generationsväxlingar ska behandlas på samma sätt som vid försäljning till en extern part är att den tidigare delägaren har upphört att vara verksam i familjeföretaget. Något liknande krav finns inte när försäljning sker till extern part. Ofta är det ett krav från kreditgivare att överlåtaren stannar kvar i företaget, vilket också påpekades av flera remissinstanser i samband med att beslutet togs. Konsekvensen blir att det ställs höga krav på familjeföretag att planera för en generationsväxling och att hinder som försvårar detta är kvar. Regeringen bör lägga fram en proposition för att ta bort även detta hinder för generationsväxling. Många svenska företag riskerar också att behöva läggas ner när företagares barn inte vill ta över verksamheten. Den företagare som vill gå i pension riskerar därmed att behöva likvidera sitt livsverk, trots att det är livskraftigt. För bara några decennier sen var det vanliga att familjeföretag togs över av barnen, men görs detta bara i av fallen, och trenden verkar fortsätta nedåt. kommer många företagare gå i pension. av företagarna är och är över 65. Problemet är som störst i glesbygdsområden – i övre har nästan hälften av företagarna passerat pensionsåldern. Fler än var femte företagare planerar att dra sig tillbaka och en tredjedel tror att deras företag kommer behöva läggas ner. Detta är slöseri med arbetstillfällen och företagande. Därför vill utreda möjligheten för personal som vill äga och driva vidare företag att kunna göra det. Det finns flera internationella exempel på hur detta kan genomföras, och en utredning bör se över hur ägarskiften av detta slag bäst kan främjas i en svensk kontext. Vi vill också öppna ett antal ägarskifteskontor utöver landet som kan ge råd och stöd i ägarskiftesprocesser – både inom familjer och för de företagare som vill lämna över verksamheten till sin personal. Vi avsätter i vårt budgetalternativ för att möjliggöra fem sådana kontor. gäller nya regler för inhyrning av personal i vården, som innebär att den momsbefrielse som tidigare gällt för alla led i vården inte längre gäller. Detta är en följd av tolkning av ett beslut i . Beslutet innebär en ny administrativ börda för aktörer i vården, men också att konkurrensförutsättningarna mellan privata och offentliga vårdgivare snedvrids, då offentliga vårdgivare kompenseras för sina momskostnader krona för krona. Privata vårdgivare kan kompenseras via regionerna enligt en schablon, men denna används mycket olika från region till region. Resultatet blir sämre tillgänglighet i vården runtom i . För att motverka detta tog initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om att åtgärder måste vidtas för att neutralisera effekterna av vårdmomsen. beslutade att rikta detta tillkännagivande till regeringen, vilket var positivt. Regeringen väntade dock till med att tillsätta en utredning, som ska vara färdig först . Det kommer då att ha gått tillkännagivande. Därtill kommer eventuella åtgärder som föreslås sannolikt kräva ytterligare tid för beredning, beslut och implementering. Vi anser att regeringen inte mött beslut om en skyndsam hantering. för tillkännagivandet var vårdens aktörer under press, med bland annat mycket långa köer till operation och specialistvård. Situationen har förvärrats avsevärt av covid-19-pandemin, som satt sjukvården under mycket hård press. Utöver detta tvingas alltså vården på grund av vårdmomsen också hantera stora ytterligare kostnader under åtminstone , eftersom regeringen agerade mycket långsamt på frågan. Absolut nej till återinförd fastighetsskatt var drivande i reformeringen av den statliga fastighetsskatten. Den gamla fastighetsskatten var avskydd och avskaffades på väldigt goda grunder. Skatten, som var oförutsägbar och uppfattades godtycklig av allmänheten, beskattade bostäder löpande oavsett om det fanns några löpande inkomster att betala med. Detta medförde att många människor kände en växande oro för om de kunde bo kvar i sina hem. Skatten bidrog också till socioekonomisk segregation, då människor som inte hade råd med skatten i bostadsområden med växande popularitet tvingades flytta. Trots detta lyfts ibland frågan om återinförd fastighetsskatt, men utlovade en ”omfattande skattereform” så har frågan blivit alltmer aktuell. Det är värt att notera att en del aktörer inte bara föreslår fastighetsskatt på småhus, utan även på bostadsrätter. vet att ett återinförande av fastighetsskatten skulle få stora konsekvenser för många människor. Den skulle innebära en extra årlig beskattning på för många hushåll. För är ett återinförande av den gamla fastighetsskatten därför helt uteslutet. Som nämndes ovan var drivande i att avskaffa det gamla systemet för fastighetsskatt. Vi vill nu gå vidare genom att helt slopa taxeringsvärdessystemet, vilket är kostnadskrävande och bidrar med krångel för enskilda småhusägare. Att systemet finns kvar gör det också enklare att återinföra fastighetsskatten enligt den tidigare modellen. lämnade sitt betänkande till regeringen . Denna lade fram två förslag: ett kring hur taxeringssystemet kan avvecklas och ett rörande hur systemet kan förenklas. Avvecklingsförslaget innebär att fastighetstaxeringen avskaffas för bostäder och lantbruksenheter och följaktligen att den löpande beskattningen kan beräknas utifrån taxeringsvärden. Utredningen föreslår därför en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten, utifrån storleken på byggnad respektive mark, alltså antalet kvadratmeter, med vissa maxbelopp. anser inte att denna modell är optimal utan vill komplettera den genomförda utredningen i syfte att hitta ett system som blir mer rättvist. Förbättrad skattemoral – den svarta ekonomin på tillbakagång? En förutsättning för att trovärdigheten för skattesystemet ska kunna upprätthållas är att den svarta ekonomin motarbetas och minskar. Det är inte förenligt med en god etik och ett gott samhällsansvar att undanhålla den skatt som är grunden för den välfärd vi har i . Människor kan ha invändningar mot olika procentsatser i olika skatter, eller skatters existens överhuvudtaget. Men skattebeslut som är fattade i god demokratisk ordning måste efterlevas, annars riskerar i förlängningen välfärdens finansiering att urholkas. Lyckligtvis verkar det som om den svarta ekonomin är på tillbakagång. genomför enkätundersökningar riktade till medborgare och företag. I den undersökning som presenterades framkom att så få som av respondenterna anser att det är okej att jobba svart, jämfört . Undersökningen visade även att acceptansen för svartarbete generellt sett är låg. Allmänhetens normer kring svartarbete och skattefusk har förändrats i positiv riktning under ungefär som den dåvarande alliansregeringen införde jobbskatteavdragen och de så kallade rot- och rutavdragen. Rapporten ”Om och och och ”, som släppte 2011, visade på att de senare skattereformerna haft positiv påverkan på medborgarnas syn på svartarbete. I senare mätningar framkommer dock att benägenheten att anlita svart arbetskraft har ökat i samband med förändringarna i rut- och rotsystemen. Det syns en särskilt stor ökning –2016 i benägenheten att anlita svart arbetskraft. nämner själva den förändring som regeringen gjorde med rotavdraget. ser därför allvarligt på att den rödgröna regeringen under den förra mandatperioden på olika sätt försämrat dessa reformer kraftigt. De förbättringar av rutavdraget som och drev fram genom vår budgetreservation , och som sedan genomförts av regeringen, är positiva av bland annat detta skäl. Vi välkomnar att regeringen nu höjer takbeloppet för rutavdraget ytterligare, men ser att ytterligare förbättringar behöver göras, vilka beskrivs närmare i vår motion på utgiftsområde 24 Näringsliv. ser det som centralt att inte minst fortsätter arbetet med att trycka tillbaka den svarta ekonomin. I det avseendet är det extra viktigt att myndigheten håller uppe sina höga förtroendesiffror bland allmänheten. Även dessa hjälper till att hålla uppe skattemoralen. Övriga förändringar på utgiftsområdet avvisar de 2021 och 2022, och 2023 som regeringen avsätter för digitalisering av . Vi anser att detta borde inom myndighetens ramanslag.