ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022154 · 2020-10-05 00:00:00 — Digitalisering och personliga data ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn kring hur individen bättre kan skyddas mot oönskad användning av personliga data och tillkännager detta för regeringen. Vårt samhälle digitaliseras i en rasande fart. En viktig fråga som aktualiseras i takt med detta är hur den enskildes integritet påverkas. Vem ska egentligen äga och disponera informationen om oss? Hur ska avvägningen mellan effektivitet och integritet se ut? Detta är frågor som behöver politiska svar. För rätten till personlig integritet är inte bara ett önskvärt mål för det öppna samhället, utan en mänsklig rättighet som måste värnas. Många medborgare delar gladeligen med sig av sina personuppgifter till exempelvis olika myndigheter. Skälet är ofta att vi sparar tid. Enkelt uttryckt kan man säga att ju mer de här aktörerna vet om oss, desto färre frågor behöver vi ägna tid åt att besvara när vi är i kontakt med dem. Men vi delar inte bara med oss av våra personuppgifter till myndigheter som och – utan numera också till privatägda storföretag som exempelvis Google och Facebook. Detta är två exempel på företag som använder individdata som råvara i sin affärsverksamhet, som tjänar pengar på att sälja vidare information om sina användare. Ett stort problem i detta är att det inte alltid omgärdas av fullgod transparens. Rimligt är nog att anta att väldigt många användare är mer eller mindre ovetande om att detta över huvud taget sker. Lika rimligt är nog att anta att många skulle ställa sig mer tveksamma till att använda dessa tjänster i samma omfattning om de fullt ut visste hur deras uppgifter används, alternativt hur de kan komma att användas fram. För att komma till rätta med detta kan det inte uteslutas att olika regleringar i syfte att värna den enskildes intressen är nödvändiga.
mot · H8022155 · 2020-10-05 00:00:00 — Sanktioner mot arbetsgivare som inte fullgör sina skyldigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga sanktioner kopplat till arbetsgivarens skyldigheter att lämna ut arbetsgivarintyg och tillkännager detta för regeringen. Att bli arbetslös och under en därmed leva på a-kassa är en omställning som för många präglas av osäkerhet kring hur ens ekonomiska situation ska se ut framöver. Därför är arbetslöshetsförsäkringen och ersättningsnivåerna i försäkringen avgörande delar av den svenska modellen och tryggheten i ett välfärdssamhälle. I den omställning som det innebär att bli arbetslös tar inte vardagen paus, vilket bland annat innebär att räkningar för boendekostnader, lån eller kostnader för mat och kläder löper på som vanligt. Därför är det förutom att a-kassan ligger på nivåer som det går att fortsatt leva på också viktigt att utbetalningarna kommer igång utan allt för stor tidsutdräkt. I lagen om arbetslöshetsförsäkring finns sanktioner kopplat till om den som är arbetslös inte fullgör sina åtagande. Det är rätt, för att kunna kräva sina rättigheter måste man också fullgöra sina skyldigheter. Det kan handla om varning eller avstängning om man uteblir från möten eller inte söker arbete eller på annat sätt vägrar medverka till en omställning till annat arbete. Däremot saknas de sanktionerna om arbetsgivaren inte fullgör sina skyldigheter när det gäller arbetsgivarintyg. Även om lagen anger att den sökande får styrka sina uppgifter på annat sätt så finns det många vittnesmål om hur detta drabbar arbetslösa som får allt för lång väntetid till att få sin berättigade a-kassa därför att arbetsgivaren inte skickar arbetsgivarintyg, vilket behövs för att kunna fastställa rätten till ersättning. Det borde mot den bakgrunden övervägas att också gentemot arbetsgivaren införa sanktioner om man inte fullgör sina skyldigheter.
mot · H8022156 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra pensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. Det är rimligt att alla pensionärer ska få av sin tidigare inkomst i pension. Det målet når vi inte . Huvudproblemet är att avsättningarna till pension är för låga. Rimligtvis bör nivån höjas upp så mycket som krävs för att alla ska kunna leva på sin pension. Ett stort problem är vidare att arbetaryrkena är missgynnade i pensionssystemet. Mycket fokus har hamnat på vid vilken ålder man går i pension. Ju äldre desto bättre. Men i tjänstemannayrken börjar man vanligtvis arbeta senare, efter att ha utbildat sig längre, och kroppen tål ofta fler år i yrkeslivet. I arbetaryrkena börjar man ofta jobba men kroppen är också slutkörd tidigare och åtskilliga tvingas gå i förtida pension, vilket leder till betydligt lägre pensionsinkomst. Fokus i pensionssystemet borde inte bara ligga på vid vilken ålder man går i pension utan också man arbetat. Ett motiv till att höja pensionsåldern har varit den ökade medellivslängden. För att pengarna i pensionssystemet ska räcka till behöver fler arbeta högre upp i åldrarna. Men vi kan se att personer med högskoleutbildning i genomsnitt lever längre och har fler friska år än de som saknar gymnasieutbildning. För kortutbildade kvinnor sjunker till och med medellivslängden. Risken är att de får färre år som pensionärer med lägre pension, för att andra mer privilegierade grupper lever . Kvinnor i låglöneyrken är också missgynnade i pensionssystemet genom att de kan arbeta ett helt yrkesliv och ändå inte få så mycket mer i pensionskuvertet jämfört med om de inte arbetat alls eller väldigt lite. Detta gäller för övrigt även män i låglöneyrken. Men det är klart fler kvinnor än män som har så låga löner att de senare har svårt att leva på sin pension. Osäkra anställningar, ojämställt familjeliv, deltid, arbetslöshet, sjukskrivningar och förtidspension leder också till en usel pension. Här kan vi se att både klass och kön spelar in. Arbetarklass och kvinnor drabbas hårdast och får sämst pensioner. Givetvis behöver villkoren i arbetslivet förbättras, både med bättre arbetsmiljö, arbetsvillkor och löner. Men det räcker inte. Pensionssystemet måste förbättras. Även den som varit sjuk, haft låg lön och osäker inkomst måste kunna försörja sig på ålderns höst. Premiepensionssystemet har visat sig innehålla stora risker. Förutom att ren bluffverksamhet förekommit så äter höga privata avgifter upp miljardbelopp av våra pensionspengar . Det krävs en ordentlig upprensning bland de oseriösa aktörerna och en översyn av regelverket för att se till att pensionspengarna går till pensionärerna, inte till vinster för privata företag. Regeringen bör framöver överväga behovet av förbättringar i pensionssystemet med syftet att alla ska kunna leva på sin pension.
mot · H8022158 · 2020-10-05 00:00:00 — Jämställd fördelning av ekonomiskt bistånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen i syfte att fördela utbetalningar av ekonomiskt bistånd lika mellan de vuxna i hushållet och tillkännager detta för regeringen. är ett av världens mest jämställda länder. Det har vi blivit genom målmedvetet reformarbete som bland annat gett kvinnor möjlighet att delta på arbetsmarknaden på samma villkor som män och därigenom är beroende av en man för sin försörjning. Vi vet dock att många kvinnor är långt ifrån att kunna känna sig vare sig självständiga eller ekonomiskt oberoende. Något som därför blir särskilt viktigt är att kommuner inte bidrar till att kvinnor blir eller förblir osjälvständiga. är det stor variation på hur kommuner hanterar utbetalning av ekonomiskt bistånd. I flera kommuner är normalfallet att utbetalning av ekonomiskt bistånd sker till en person, oftast den äldste i hushållet, vilket företrädesvis är mannen i en tvåkönad relation. I vissa särskilda fall, i familjer där det tex förekommit våld eller andra omständigheter kan hushållet delas och biståndet fördelas mellan två parter, men detta görs då i undantagsfall, inte regelmässigt. Utan en egen ekonomi blir det näst intill omöjligt för en kvinna att lämna ett destruktivt förhållande, misshandel eller hedersförtryck. Detta är inget som någon kommun i vårt land ska bidra till, vare sig av okunskap eller obetänksamhet. Alla människor och alla kvinnor ska vara fria och ha möjlighet att själva besluta över sina liv. Att ha möjlighet att förfoga över sin egen ekonomi är själva grunden till detta.
mot · H8022159 · 2020-10-05 00:00:00 — Jämlik och tillgänglig tandvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tandvården ska vara jämlik och tillgänglig för alla och tillkännager detta för regeringen. En jämlik tandvård är en viktig del i arbetet med att sluta hälsoklyftorna över generationer. För att uppnå en jämlik tandvård krävs det att den är både fysiskt och ekonomiskt tillgänglig. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har tagit flera bra och viktiga steg för att förbättra tandvården, men är det allt för många som avstår från tandvård av ekonomiska skäl. Tandhälsan är fortfarande ojämlikt fördelad bland både barn och vuxna och vi vet att dålig tandhälsa minskar livskvaliteten och kan leda till följdsjukdomar. Tandvårdsförsäkringen behöver fortfarande utvecklas med fokus på regelbunden och förebyggande tandvård. lever vi längre och allt fler av våra äldre och äldsta har allt fler av sina egna tänder kvar. Detta ökar också behovet av regelbunden tandvård hos våra äldre och de behöver då skydd mot höga tandläkarkostnader. Vi vet också att det finns skillnader mellan olika grupper. Exempelvis är dålig tandhälsa dubbelt så vanligt bland personer med funktionsnedsättning jämfört med övrig befolkning, och personer med svag ekonomisk ställning avstår i högre utsträckning från tandvård. Ju sämre tandhälsa föräldrarna har, desto större risk är det att barnen också ska få omfattande kariesangrepp. De starkaste riskfaktorerna bland barn och unga för att få karies är enligt , Jämlik tandhälsa, att: föräldrarna är invandrade från länder utanför och , familjen får ekonomiskt bistånd, föräldrarna har högst grundskoleutbildning, föräldrarna är unga och själva har dålig tandhälsa. När det gäller besöksfrekvens finns det stora regionala skillnader och även skillnader mellan grupper med olika utbildningsbakgrund. Bland dem med minst treårig eftergymnasial utbildning är det som besöker tandvården , men bland dem med förgymnasial utbildning är det som gör ett besök . För en jämlik tandvård där tandhälsan inte ska vara en klassfråga är det därför viktigt med fortsatta stegvisa reformer i tandvårdsförsäkringen.
mot · H8022162 · 2020-10-05 00:00:00 — Säkra tillgången till läkemedel – i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ett sammanhållet system för lagerhållning av läkemedel samt ett insynssystem för vilka läkemedel öppenvårdsapoteken har i lager och tillkännager detta för regeringen. Coronapandemin 2020 visade tydligt att beredskap för att hantera krissituationer har brister. Otillräckliga beredskapslager med läkemedel är ett exempel på detta. Krisen visar också tydligt behovet av ett starkare samhälle och en starkare stat för att ska vara bättre rustat för framtida kriser. 2009 avvecklade den borgerliga regeringen det statliga apoteksmonopolet och omreglerade apoteksmarknaden. I samband med detta fråntogs ansvaret för medicinförsörjning i kris som ingen annan aktör gavs ett motsvarande ansvar. Ingen har, med andra ord, ansvar för att säkerställa tillgången till läkemedel på öppenvårdsapoteken i kris. I och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner (2018) beskrivs även hur apotek, grossister och sjukhus minimerarat sin lagerhållning av läkemedel enligt principen just-in-time. Lagerhållningen har ersatts av små, snabba och kontinuerliga leveranser av läkemedel. konstaterar vidare i samma rapport att ”det inte finns några krav på öppenvårdsapotek eller aktörer inom försörjningskedjan att beakta tillgång och försörjning ur ett krisberedskapsperspektiv” (s. 52). Konsekvensen har, enligt Försvarsberedningen, blivit att lagerhållningen av läkemedel är begränsad och att det saknas en samlad bild. Just-in-time-principen innebär också att läkemedelsförsörjningen drabbas hårt om transportsystemet slås ut. är bristen på lagerhållning av läkemedel inte enbart ett problem i kristid. Enligt Myndigheten för vårdanalys rapport den rätte komma in – hur har tillgängligheten påverkats av apoteksomregleringen, vårdvalet samt vårdgarantin och Kömiljarden? (2014) upplever hälften som besökt att det föreskrivna läkemedlet inte funnits i lagret vid första besöket, och Statskontorets slutrapport omreglerad apoteksmarknad (2013) konstaterar att den bibehållna tillgängligheten till läkemedel har uppfyllts i låg grad sedan utförsäljningen. Särskilt drabbade har de varit som fått recept på ett dyrt eller ovanligt läkemedel. Två saker blir därför tydliga. För det första behövs det, som delbetänkandet Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning (SOU 2020:23) pekar på, tas fram ett nationellt och sammanhållet system för lagshållning av läkemedel. Någon behöver ta över tidigare ansvar för planering av läkemedelsförsörjning. För det andra behöver insynen över vilka läkemedel som finns i lagret hos olika apoteksaktörer förbättras. Dels handlar det om möjligheterna för en samordnad lägesbild när det råder brist; dels handlar det om att underlätta för privatpersoner att få besked om på vilket apotek som deras föreskrivna läkemedel finns.
mot · H8022163 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur antalet fordon kan begränsas per person i syfte att motverka bilmålvakter och tillkännager detta för regeringen. En bilmålvakt är en person som står registrerad för många fordon för någon annans räkning i syfte att undvika skatter och böter. Det kan ofta röra sig om hundratals och ibland tusentals bilar. Bilarna körs alltså av någon annan än ägaren, medan ägaren ofta har stora skulder hos Kronofogden. Dessa skulder har ökat lavinartat och är ett stort problem på många sätt. Ofta är dessa bilmålvakter utsatta människor som aldrig någonsin kan komma på fötter, så länge skulderna finns. Trots nya verktyg för polisen och kommunerna att forsla bort fordon är problemet fortfarande mycket stort med bilmålvakter. Trots att regeringen gjort en utredning och gett Transportstyrelsen uppdraget att reformera bilregistret, så finns inga förslag på att begränsa antalet bilar som en skuldsatt person får ha i bilregistret. Även missbruk av samordningsnummer har noterats i detta sammanhang. Det är därför angeläget att än en gång se över och utforma regelverk som hindrar utnyttjandet av bilmålvakter.
mot · H8022164 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att lägga ut vissa av Lantmäteriets arbetsuppgifter på entreprenad och tillkännager detta för regeringen. Lantmäteriet är den myndighet som kartlägger , man ansvarar för fastighetsindelningen, registrerar och säkrar ägandet av fastigheter och hanteras deras gränser. Det är hit människor vänder sig för lagfart, stycka av en tomt till exempel och här finns geografisk information. Det är uppenbart stora problem med, i flera fall, mycket långa väntetider hos Lantmäteriet. Detta har blivit ett hinder för nybyggnation och utveckling i våra kommuner och skapar stora problem för enskilda medborgare. Det är inte rimligt att en statlig myndighet har så stora problem att serva allmänheten med så viktiga angelägenheter eller att väntetiderna tillåts vara upp mot . Lantmäteriet ska ansvara för myndighetsutövningen men skulle kunna lägga ut vissa arbetsuppgifter på andra aktörer för att effektivisera arbetet och minska väntetiderna. Det skulle kunna vara kommunerna eller upphandlade entreprenörer, som åtog sig dessa uppdrag. Regeringen ansvarar för de statliga myndigheterna och man har därmed möjligheten att påverka hur arbetet utförs. bör uppmana regeringen till en översyn av Lantmäteriet i syfte att få in fler aktörer på marknaden, att korta väntetiderna och att höja servicegraden till allmänhet och andra.
mot · H8022165 · 2020-10-05 00:00:00 — Regler för gravsättning och spridande av avlidens aska ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över begravningslagen så att gravsättning och spridning av aska efter avliden kan ske på ett mer flexibelt sätt och tillkännager detta för regeringen. Synen på hur vi vill ha det efter döden förändras . Från att ha haft endast jordbegravningar, ofta på hembygdens kyrkogård förr, så finns det många olika sätt att genomföra en begravning. Det är borgerliga begravningar utan religiösa inslag, och det är begravningar utifrån skilda religiösa slag och kulturer. I allt ökande omfattning sker dessutom alternativet begravning utan ceremoni och det sker en direktkremation av den avlidne. Begravningslagen är mycket tydlig med hur askan efter avliden person får hanteras och hur gravsättning och spridande av aska får ske. Askan får exempelvis inte förvaras hemma hos anhörig i väntan på gravsättning utan ska förvaras på säkert etiskt sätt, och det anses inte ett hem vara. I dagens samhälle är det tyvärr inte ovanligt att efterlevande har olika uppfattningar om hur och var den avlidne ska gravsättas eller var askan ska spridas. Den avlidne kan också ha uttryckt önskemål som kan vara svåra att genomföra. Det medför att begravning och gravsättning inte genomförs inom den stipulerade tiden i lagen och i flera fall har den avlidne blivit liggande i frysrum mycket länge i väntan på begravning. Detta är ett växande problem som man bör se över. Många av dessa konflikter skulle kunna undvikas om man fick dela upp askan för spridning och gravsättning, helt enligt reglerna – fast på olika ställen. har en människa endast haft en enda gravplats men i en ny tid med stora omflyttningar av människor och ökad migration borde det vara möjligt att askan kan få spridas på fler ställen. Det vore därför rimligt med en översyn av begravningslagen för att anpassa den till nya traditioner och ett nytt synsätt.
mot · H8022166 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en större översyn av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. Bostadsbristen är stor på många håll och mycket krävs för att minska krånglet. Till exempel är hindren många för att få bygga i närheten av vatten. Det gäller såväl nybygge som ombyggnation och förtätning. Senaste ändringen av strandskyddet innebar tyvärr en skärpning så att det blev ännu svårare att bygga nära vatten, genom att till exempel mark vid småbäckar och viss våtmark även räknas som strand. har stränder längs kust och sjöar och det finns smala vattendrag från en . Vid stränderna råder ett generellt byggförbud och vid smala vattendrag skiljer det sig åt mellan olika län. Det behövs möjligheter att enklare kunna skapa fina boendemiljöer, för att locka nya invånare och även få unga att vilja stanna kvar på landsbygden. Generellt borde strandskyddet tas bort, framför allt på den mark som redan är avstyckad och bebyggd vid vatten. På övrig strandnära mark bör varje kommun få möjligheter att själv avgöra lämpligheten av byggnation. Det finns många tusen mil strand i vårt land, både vid kusterna och vid insjöar, som borde kunna bebyggas utan att man stör allemansrätten eller tar bort allmänhetens möjlighet att komma till vatten och nyttja naturen. Enskilda tomter där strandskydd gäller bör kunna få större möjlighet till undantag från strandskyddet. För detta krävs en större översyn av strandskyddet som leder till en uppluckring av dagens regelverk.
mot · H8022167 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att trygga elförsörjningen på ett långsiktigt, men även kortsiktigt, och hållbart sätt och tillkännager detta för regeringen. Växande städer med fler bostadsområden och ökad kollektivtrafik, elektrifiering i samhället, nya industrier och batterifabriker, datorhallar och liknande som vill etablera sig har gjort att delar av landet nu riskerar elbrist. Det ger svårigheter för ny industri som ska etableras, för transporter, tunnelbana och liknande som kräver ny kapacitet i näten. I en del regioner är det redan så fullt i elnäten att överföringsförmågan inte räcker till. Det gäller till exempel i , och . Där får man ibland säga nej till nya industrier och bostadsområden och skjuta på utbyggnaden av tågtrafiken för att elnäten inte klarar mer. Att som stänga ner ännu mer kärnkraft är orimligt, när den inte ersätts med tillräcklig annan energi som är stabil och som levererar även vid kyla och när det inte blåser. Att bygga nya kraftledningar från norr till söder tar , cirka 10–, så man måste också titta på andra lösningar, från elkablar som klarar högre effekt till mer lokal elproduktion och ett mer effektivt utnyttjande av dagens nät. Det kan till exempel handla om att sprida ut användandet över större delar av dygnet. Det krävs snabba och framför allt kraftfulla åtgärder för att trygga elförsörjningen.
mot · H8022168 · 2020-10-05 00:00:00 — Bättre kontroll av systemet med samordningsnummer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och skärpa systemet med samordningsnummer för utländska medborgare för att förhindra och upptäcka brott och tillkännager detta för regeringen. Samordningsnummer är ett system för identitet för personer som inte är folkbokförda i , ett slags provisoriskt personnummer. För att erhålla detta nummer krävs varken uppehållstillstånd eller adress i , personen behöver inte heller besöka , utan detta kan fås över nätet eller via telefon och fax. Ursprungligen var det tänkt att personer som kom till för att arbeta och studera skulle kunna få ett nummer för öppna ett bankkonto eller kunna betala skatt, bland annat. har rapporterat att samordningsnummer har fått en helt annan innebörd och det finns ett stort missbruk av människor som avser att utnyttja de sociala trygghetssystemen, som begår brott och som även uppvisat flera identiteter. Detta innebär att myndigheten inte har kontroll på vilka personer som vistas i landet eller var de finns, om man har dubbla identiteter etc. Polisen har också rapporterat om brottslingar som har dessa samordningsnummer, det är svartarbete, bedrägerier, bilmålvakter och liknande. Av totalt 700 000 utfärdade nummer har endast 150 000 övergått till personnummer, en stor andel av de övriga saknas det tillräcklig kontroll kring. Många av de som fått numret har inte rätt att arbeta i , det gäller icke-EU-medlemmar. Rutinerna har skärpts hos men fortfarande beskrivs att allt för många nummer troligen utfärdas felaktigt. Regeringen har utrett frågan och lagt en lagändring men det krävs ytterligare skärpningar för att komma tillrätta med välfärdsbrott och andra ekonomiska brott. Det behövs även en mycket bättre samordning med andra myndigheter när man misstänker välfärdsbrott. Det borde utredas om det är möjligt att införa enhetliga system inom EU med biometriska data, så att man höjer säkerheten och minskar möjligheten till välfärdsbrott. Därför bör systemet med samordningsnummer ses över och kraven skärpas på id-korten samt för att få numren.