mot · H8023524 · 2020-10-06 00:00:00 — Undantag kan finnas om en person har nära familjemedlemmar i . I ett krisläge kan direktavvisning till annat säkert land även motiveras ur ett EU-rättsligt perspektiv. Motsvarande krislagstiftning finns i , och . Ordning och reda i asylsystemet Det svenska asylsystemet ska präglas av tydlighet, effektivitet och rättssäkerhet. I lag ska det finnas angivet vilka skyldigheter den som söker asyl i har. Det ska bland annat handla om skyldighet att utan dröjsmål ansöka om asyl och lämna in identitetshandlingar. Det ska också handla om skyldighet att hörsamma kallelser, meddela adressändring, medverka till att identiteten utreds, inklusive en skyldighet att vid behov medverka i en medicinsk åldersbedömning samt medverka till DNA-prov för att fastställa familjerelationer. Om skyldigheterna inte följs ska det medföra konsekvenser. Det kan röra sig om exempelvis nedsättning av ersättning, visitation, beslag, husrannsakan eller förvar. Om den asylsökande inte medverkar till utredningen ska asylansökan ytterst kunna avslås. bör även säkerställa att asylsökanden tidigt får information om svenska regler, till exempel att inte tillåter hedersförtryck eller våld mot hbtq-personer, konvertiter eller barn. Brottsliga handlingar som syftar till att inskränka andras fri- och rättigheter ska beivras och polisanmälas. Enligt en internrevisionsrapport gällande fattas i genomsnitt ett asylbeslut av varje årsarbetare på asylprövning. Det kan jämföras med hur det såg ut . Då fattade man på två beslut . I är kravet att varje årsarbetare ska klara 100 beslut . Det finns mot denna bakgrund ett utrymme för att förbättra sin effektivitet. En oberoende instans bör genomföra en revision gällande effektivitet och verksamhet. För- och nackdelar med att dela upp i flera olika myndigheter ska övervägas inom ramen för denna översyn. Frågor som rör identitet hänger samman med ett lands säkerhet, allmänna ordning och tilltro till asylsystemet. Dessa frågor är därför av stor vikt. vill att det i lagstiftningen ska införas krav på att den som söker ett uppehållstillstånd i ska styrka sin identitet. Det är den som söker asyl i som har bevisbördan, vilket innebär en skyldighet att tillhandahålla relevanta uppgifter och bevisning samt i förekommande fall ge tillfredsställande förklaringar till varför bevisning saknas (jmf. om förfarandet och kriterierna vid fastställande av flyktingars rättsliga ställning enligt konvention och protokoll angående flyktingars rättsliga ställning, punkterna 195–205). Bevislättnad i asylärenden ska kunna tillämpas efter en bedömning i varje enskilt fall om den sökande lämnat en tillfredsställande förklaring till varför identitetshandling eller annan bevisning saknas. Identitetsfrågan ska vara central i asylprocessen och identiteten ska börja utredas noga direkt när en person anländer till . bör säkerställa att de personer som tar emot asylansökan har kompetens att genomföra en första grundutredning, vilket bland annat innefattar kompetens att undersöka äktheten på inlämnade dokument. För att underlätta identitetsutredningar, och för att underlätta återvändande för det fall det blir aktuellt, bör och samarbeta i större utsträckning än . Det handlar till exempel om att dela information så som passagerarlistor, olika registreringar eller att dela databaser. Det är av stor vikt att det finns ett väl fungerande och rättssäkert system för medicinska åldersbedömningar i . Att systemet med åldersbedömningar fungerar väl är viktigt av flera skäl. Det handlar om att barn inte ska blandas med vuxna, om tilliten till systemet och om kostnader för mottagandet. Den som nekar till att medverka i en medicinsk åldersbedömning då åldern är oklar ska behandlas som vuxen om det inte föreligger synnerliga skäl. Regeringen bör skyndsamt tillsätta en utredning för att säkerställa ett rättssäkert och väl fungerande system för åldersbedömningar med medicinska utredningar. Vi noterar att utredningen har aviserats men fortfarande inte tillsatts. Att inte hade ett fungerande system för medicinska åldersbedömningar, kan delvis förklara varför av samtliga personer som anlände till EU på egen hand och uppgav en ålder under , valde att söka sig till . har och möjlighet att omhänderta passhandling eller andra identitetshandlingar om en person ansöker om uppehållstillstånd när han eller hon kommit till eller därefter i väntan på att han eller hon får tillstånd att vistas i eller lämnar landet. Pass och andra identitetshandlingar ska kunna tas i beslag i större utsträckning, oberoende av om personen ansöker om uppehållstillstånd eller inte. Rätten att omhänderta pass och andra identitetshandlingar bör även ges till fler myndigheter, till exempel , och , då dessa är gränskontrollerande myndigheter respektive deltar i arbetsplatskontroller. Det är inte ovanligt att en person undanhåller identitetshandlingar från myndigheterna efter råd från smugglare eller andra migranter. Relevanta myndigheter ska därför också ha rätt att söka igenom person, egendom och elektronisk utrustning samt med tvång kunna uppta biometri om det krävs för att utreda en persons identitet. Det handlar om integritetskränkande åtgärder som endast ska få utföras inom de ramar som regeringsformen och uppställer, men som motiveras utifrån det allmänna intresset att upprätthålla den reglerade invandringen och utifrån ett säkerhetsperspektiv att veta vilka personer som befinner sig på svenskt territorium. I en analysrapport som gjorts inom framkommer att var femte asylutredning har brister och inte är tillräckligt omfattande i förhållande till ärendets beskaffenhet. Detta riskerar att åsidosätta rättssäkerheten i asylprocessen. bör ges i uppdrag att förbättra kvaliteten i asylutredningar. har myndigheten inte något sådant tydligt uppdrag, utan åläggs enbart att analysera och följa upp handläggningsprocesserna. ska säkerställa att all utredande personal har adekvata kunskaper om utredningsmetodik och de olika ärendeslag myndigheten utreder för att få ett relevant underlag inför bedömningen av skyddsskälen. Kompetensen kring ärenden som berör hbt-personer och konvertiter behöver öka. I ansvar ligger även att använda tolkar samt förordna biträden som håller en hög kompetens. utförde i samverkan med UNHCR en studie av utredning av och beslut om internationellt skydd. Mycket har hänt . organisation har förändrats, både organisatoriskt och storleksmässigt. Dessutom har ny praxis och nya lagstiftningar kommit på plats och hanterar än sviterna . vill därför att en ny studie av kvalitén i den svenska asylprocessen genomförs. Detta bör ske genom en oberoende utredning, gärna i samråd med UNHCR och andra relevanta aktörer. Utredningens uppdrag bör vara brett och innebära en analys av rättssäkerheten hos och domstolarna samt andra aktörer som är del i asylprocessen. I en sådan utredning bör även ingå att analysera nämndemannasystemet i migrationsmål utifrån ett rättssäkerhetsperspektiv. Det är av största vikt att det svenska asylsystemet både har, och uppfattas ha, en mycket hög rättssäkerhet. bör ges ett särskilt uppdrag att prioritera och driva återkallelseärenden. I dagens lagstiftning finns möjlighet att återkalla uppehållstillstånd om oriktiga uppgifter ligger till grund för ett uppehållstillstånd eller om betydande uppgifter har undanhållits. Denna möjlighet bör användas i större utsträckning. En utredning av bör alltid genomföras då man tar emot tips eller uppgifter som ger anledning att tro att uppehållstillståndet beviljats på felaktiga grunder. Om en person vistas i längre än krävs synnerliga skäl för att ett uppehållstillstånd ska kunna återkallas. Det innebär att även fått uppehållstillstånd på felaktiga grunder i praktiken ger rätt att stanna i om det inte upptäcks . Vi vill se en översyn av reglerna gällande återkallelse och tidsfristen för när det ska krävas synnerliga skäl att återkalla ett uppehållstillstånd måste förlängas. För att säkerställa att den som beviljas uppehållstillstånd snabbt får del av integrationsåtgärder och att den som ska lämna landet inte får en särskild anknytning till , är det av central vikt att handläggningstiderna är korta. Det innebär även lägre kostnader för det offentliga. Dessutom minskar det psykiska lidandet som många asylsökande känner till följd av i ovisshet. En asylansökan bör som regel avgöras . bör utveckla metoder som minskar passivitet i handläggningen och därmed få till stånd kortare handläggningstider. ska prioritera asylansökningar från personer från länder som kännetecknas av en förhållandevis hög andel avslag och som därför sannolikt kommer få avslag. Beslut med kort handläggningstid i dessa ärenden är viktigt av flera skäl. Det finns ett värde i att det tydligt står klart för den som överväger att söka asyl i att han eller hon snabbt måste lämna landet om asylskäl saknas. Det är angeläget att en förteckning över säkra länder skyndsamt kommer på plats. Den grundläggande uppgiften att pröva ansökningar om uppehållstillstånd och upprätthålla den reglerade invandringen bör förstärkas. I det ligger att arbetet med bevisvärdering och riskbedömning förbättras samt att frågor som rör medicinsk åldersbedömning och återvändandet ges ett större utrymme. kan ett avslagsbeslut överklagas från det att beslutet delgavs. I andra länder, till exempel och , är överklagandefristen . I är vidare överklagandefristen för beslut i ärenden som bedöms vara uppenbart ogrundade. Det bör utredas om ska korta ner överklagandefristerna till för ärenden som bedöms vara uppenbart ogrundade eller om ursprungslandet är upptaget på en förteckning över säkra länder. Enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. tillåts en asylsökande bosätta sig var som helst i landet genom eget boende, s.k. EBO. Ungefär hälften av asylsökande väljer EBO, till exempel hos släkt eller vänner. Många kommuner har stora problem med de negativa effekterna och utredningar visar att EBO sannolikt förstärkt boendesegregationen. Trångboddhet är redan ett stort problem i flera kommuner och rätten för asylsökande att välja eget boende förvärrar denna problematik. Regeringen har genomfört ändringar i EBO-lagen, vilket innebär att en asylsökande som bosätter sig i ett område som av kommunen pekats ut som socioekonomiskt utsatt inte har rätt till dagersättning. Flera kommuner har valt att peka ut hela kommunen, vilket inneburit att regeringens lagändring inte uppnått sitt syfte. vill istället att möjligheten till EBO begränsas till att endast gälla asylsökande med en egen arbetsrelaterad inkomst. Övriga ska bo på boenden som tillhandahåller. Det skulle underlätta myndighetens kontakt med de asylsökande och korta handläggningstiderna, som det skulle underlätta myndighetens återvändandearbete. En asylsökande ska vara skyldig att vara tillgänglig för . har en bestämmelse som innebär att en person behöver anmäla sin frånvaro samt kontaktuppgifter om han eller hon planerar att lämna en delstat (förbundsland) i . Det är en åtgärd som använder för att förebygga att personer avviker. bör införa en liknande bestämmelse. En person som registreras som avviken förlorar sin rätt till boende och dagersättning, då han eller hon skrivs ut från mottagningssystemet. Asylärenden kan också komma att avskrivas med motivering att det saknas förutsättningar att pröva asylansökan om personen inte är tillgänglig för . På detta sätt används myndighetens begränsade resurser till de som fullföljer sin asylansökan och samarbetar med myndigheterna. Det behövs en ökad kostnadskontroll i verksamhet. Därför vill att stödboenden och schablonersättningar ska användas i mottagandet av ensamkommande barn och ungdomar i större utsträckning. Vi vill också att Statskontoret snabbutreder om det finns förutsättningar att sänka de takpris som finns vad gäller asylboenden samt om nuvarande avtalstider för dessa boenden är lämpliga eller bör förändras. kan den som bor på till exempel ett HVB-hem, och därmed försörjs av offentliga medel, få efterlevandestöd om en eller båda föräldrar är avlidna. anser att detta inte är rimligt. Om man bor på ett HVB-hem, ett familjehem eller på ett stödboende ska man inte ha rätt till efterlevandestöd. Det finns inget tak för hur många timmar med offentligt biträde som kan beviljas i asylprocessen hos . I genomsnitt beviljas . Exempel finns på EU-länder som inte på samma sätt som erbjuder kostnadsfritt offentligt biträde i första instans. modell ligger närmast , men man har där ett tak på åtta timmars ersättning. vill att ett tak införs på max med offentligt biträde som beviljas för asylsökande i första instans. Antalet inre utlänningskontroller behöver kraftigt öka och ska ges effektivare verktyg och fler befogenheter. Fler myndigheter ska få uppdrag att samverka med , genom till exempel underrättelseskyldighet om de kommer i kontakt med en person som saknar uppehållstillstånd i . Regeringens utredare har i betänkandet Klarlagd identitet presenterat flera förslag som står bakom. Regeringen bör gå vidare med förslagen i betänkandet i syfte att stärka möjligheterna att klargöra människors identitet. menar att det, i linje med vad som föreslås i betänkandet Klarlagd identitet, ska vara möjligt för polisen att ta fingeravtryck och genomföra fingeravtryckssökning i samband med inre utlänningskontroll. Vidare anser att det ska vara möjligt för polisen att vid grundade skäl omhänderta till exempel mobiltelefoner i syfte att klargöra en persons identitet. Inre utlänningskontroller måste vara en integrerad del av verksamhet. Den som cyniskt utnyttjar andra människors utsatthet för egen bör få ett kännbart straff. Straffen i för grov och organiserad människosmuggling bör skärpas väsentligt. Därtill bör driva på för höjda straff för människosmuggling i det EU-rättsliga regelverket. har en lång tradition av samarbete. I migrationspolitiken har dock samarbetet varit mer begränsat. har avvikit från , och med en mindre restriktivt utformad lagstiftning och med att ha haft ett betydligt högre flyktingmottagande ställt mot folkmängd. bör vara pådrivande för att samarbetet i på migrationsområdet förstärks. Vi bör också i större utsträckning lära av varandra genom erfarenhetsutbyte vad gäller migrationslagstiftningen och arbetet med återvändandet. bör också anpassa migrationslagstiftningen till att inte avvika från motsvarande lagstiftning i , och . Att införa tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel i lagstiftningen är ett exempel på en sådan harmonisering. Det finns en risk att behovet av gränskontroller inom blir långvarigt. Det gör det påkallat att inleda ett arbete med i första hand , men även och , i syfte att skapa en gemensam nordisk kontroll på gränsen mellan och . Flera miljoner människor har sökt asyl i . Många har kommit till med människosmugglares hjälp. utnyttjar på ett skrupelfritt sätt den oerhört svåra situation som många människor befinner sig i och sätter deras liv i fara. Tusentals människor dör på . Antalet dömda människosmugglare är lågt. Drivkraften att ta sig till kan antas bestå . För detta talar bl.a. den stora befolkningsökning vi kommer att se i framöver. EU som helhet och EU:s medlemsländer har stora svårigheter att hantera flyktingsituationen, och EU:s asylpolitik har varit illa fungerande . Några få länder, däribland , har tagit ett oproportionerligt stort ansvar. Så kan det inte fortsätta att vara. pågår förhandlingar på EU-nivå om en ny gemensam asylpolitik. Utsikterna till lösningar ser dock inte bättre ut . driver på för ett fungerande EU-gemensamt asylsystem. I det ligger att beslut efterlevs av alla medlemsländer. Om ett medlemsland bryter mot EU-gemensamma åtaganden måste det få konsekvenser. EU:s budget bör i större utsträckning användas som ett påtryckningsmedel för att nå dit. Regelverket som finns med böter skulle kunna kompletteras med ett system där ersättningar eller bidrag dras in om ett land inte följer EU-gemensamma beslut. Ett annat sätt är att tillämpa höjda respektive sänkta medlemsavgifter utifrån utvärderingar rörande hur väl beslut implementerats. Det är viktigt att system av aktuellt slag utformas rättssäkert och förutsägbart. Vi vill att EU:s yttre gräns ska förstärkas. Medlemsländerna måste leva upp till de krav som ställs. Annars måste deras medlemskap i utvärderas och kunna leda till uteslutning. Europol och det polisiära samarbetet inom EU bör vidareutvecklas. Det handlar bl.a. om att stävja kriminella nätverk. Straffen för grov och organiserad människosmuggling bör skärpas väsentligt såväl i som på EU-nivå. Användningen av biometriska kontroller vid Schengens yttre gränser bör öka. Det finns också ett behov av en obligatorisk kontroll av fingeravtryck såväl för resenärer till Schengen från ett land utanför Schengen som även för dem som reser i motsatt riktning. hör till de länder som tar emot kvotflyktingar inom ramen för FN:s kvotflyktingsystem. Kvotflyktingsystem är det mest rättvisa och säkra system som finns för ett lands mottagande av människor med skyddsbehov. Vi vill arbeta för att fler EU-länder tar emot kvotflyktingar eller tar emot kvotflyktingar i större utsträckning. Nackdelarna med dagens EU-gemensamma asylsystem är omfattande. Det tar till exempel inte hänsyn till ett lands förmåga till mottagande och integration, som antalet människor på flykt är mycket stort. Dagens system uppmuntrar till människosmuggling och livsfarliga resor över . har också män och pojkar i praktiken större möjligheter att ta asylrätten i anspråk än vad kvinnor och flickor har. Detsamma gäller ekonomiskt eller fysiskt starkare personer framför ekonomiskt eller fysiskt svagare. I dagens system splittras familjer. Vi ser även stora problem kopplade till återvändandet. Många människor söker asyl utan att ha ett sådant skyddsbehov som krävs för att beviljas uppehållstillstånd. När de får ett avslagsbeslut, i vissa fall väntan, vill de i stor utsträckning inte återvända till sina hemländer. Åtgärder som poliseskort och förvar blir därmed nödvändiga. Många stannar kvar och lever som gömda. För den grupp som beviljas uppehållstånd försvåras integrationen i det nya hemlandet på grund av de långa väntetider som i regel följer från asylansökan till beslut. bör därför långsiktigt på EU-nivå vara pådrivande för ett nytt kvotbaserat flyktingmottagande, som ersätter dagens EU-gemensamma asylsystem. EU:s asylprövning ska i ett nytt system ske utanför eller vid EU:s gränser. En viktig del i ett sådant nytt system är ett förstärkt yttre gränsskydd i EU. Målet ska vara att förhindra att människor dör på , stoppa människosmuggling och ha kontroll över vilka människor som befinner sig i . En annan viktig del är förstärkt samarbete med länder utanför EU beträffande återvändandet. Bistånd, visumavtal och handel från EU:s sida ska sättas i relation till hur återvändandet fungerar. Arbetskraftsinvandring är ett sätt att ta sig till lagligt. Vi vill göra det lättare att arbetskraftsinvandra till EU. modell med goda möjligheter till arbetskraftsinvandring för både hög- och lågutbildade bör kunna användas av fler EU-länder/EU som helhet. Den fria rörligheten inom EU bör värnas. Detta sker bl.a. genom att missbruk av rörligheten beivras. tillåter att ett medlemsland vidtar åtgärder som är nödvändiga för att skydda sig mot personer vars beteende sannolikt utgör ett verkligt och allvarlig hot mot allmän ordning eller säkerhet. Vi ser ett behov av ett förtydligande av dagens bestämmelse. Även en persons tidigare beteende bör kunna beaktas vid bedömningen av om det nuvarande beteendet utgör ett verkligt och allvarligt hot. Vi vill även se en uppstramning av för när EU-migranter kvalificerar sig till de sociala trygghetssystemen. Den som är i för att arbeta och är medborgare i ett annat EU-land bör exempelvis inte få utbetalt till sig mellanskillnaden mellan barnbidrag i och barnbidrag i hemlandet för barn som bor i hemlandet tillsammans med den andre föräldern. Så är fallet . vill dessutom se en återinförd registreringsplikt för EES-medborgare som har uppehållsrätt. Bestämmelsen togs bort efter att riktade kritik mot . I grunden handlar det om att en registreringsplikt för EES-medborgare inte kan förenas med en senare folkbokföringsregistrering. Ett förfarande med dubbla registreringar riskerar således att strida mot . Utgångspunkten är således att samla registreringarna . Den EES-medborgare som har uppehållsrätt och en vistelse som antas överstiga blir folkbokförd och får därmed även ett personnummer. EES-medborgaren som har uppehållsrätt och en vistelse i på ska inte folkbokföras, utan ska i stället registreras. På detta sätt får EES-medborgaren som folkbokförs tidigare ett personnummer, och samordningsnummers giltighetstid kan begränsas till max 12 månader. I särskilda fall, om det finns rimliga tvivel, får en medlemsstat kontrollera om kraven för uppehållsrätt är uppfyllda. Ansvaret för registrering av EES-medborgare kan till exempel läggas på , som vid rimliga tvivel överlämnar till att kontrollera om förutsättningarna för uppehållsrätt är uppfyllda. Om så inte är fallet bör antingen uppmana EES-medborgaren att inom lämna landet alternativt besluta om utvisning.