mot · H8023488 · 2020-10-06 00:00:00 — En tillväxtagenda för hela ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare att driva företag och genomföra genomgripande regelförenklingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de olika företagsstöden bör renodlas, förtydligas och utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av stöd för bibehållen service på landsbygden och dess betydelse för jobb och företagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge restaurang- och besöksnäringen rätt förutsättningar och genomföra omfattande regelförenklingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en regel- och i jordbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera miljötillståndsprocesserna hos länsstyrelserna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underhållet av befintlig järnväg behöver stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för de enskilda vägarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska de riktade statsbidragen till förmån för generella statsbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska den statliga detaljstyrningen av kommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa undantag i den statliga regleringen för småkommuner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla myndigheter och övrig offentlig förvaltning ska erbjuda digital post via en digital brevlåda till de medborgare som önskar det, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda digitalisering av tillståndsprocesser och myndighetskontakter i de gröna näringarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förenklat och standardiserat regelverk för testbäddar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra nödvändiga justeringar i kommunallagen för att möjliggöra bredbandsutbyggnad över kommungränser där så är lämpligt och tillkännager detta för regeringen. regioner, kommuner, städer och tätorter står inför olika typer av utmaningar och förutsättningar. Problemen i tätbefolkade städer tar sig inte alltid samma uttryck som de i mindre samhällen. Och möjligheterna utanför storstadsregionerna är inte samma som de mitt i städernas myller. är helt enkelt ett stort land. Det ska vi ta vara på och säkerställa att människor ska kunna leva, bo och arbeta i hela . Men dessvärre upplever många människor boendes utanför städerna att landsbygdens villkor är otillräckliga och att det i för liten utsträckning går att påverka sin situation. För är det därför helt centralt att utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tillvaratas i hela landet, och att människor och företag ska ges möjligheter att växa och utvecklas, oavsett var man bor eller verkar. Det handlar om att tillvarata möjligheter som inbegriper bland annat förenklat företagande, effektiva transporter för tillväxt i hela landet, ett stärkt kommunalt självstyre, teknisk utveckling och digitalisering och en pålitlig uppkoppling i hela landet. I denna motion presenteras en rad förslag för att förbättra möjligheterna att bo och leva på landsbygden. Förslagen ska ses som en helhet tillsammans med övriga förslag i gemensamma motioner till . Regelförenklingar för företag och företagare i hela Tungrodd byråkrati utgör en stor kostnad och försvårar för företagare runt om i landet att både starta och växa. Att minska regelbördan för företag uppmuntrar till mer företagande och lägger grund för fler företag som växer, fler svenska jobb och ökade investeringar i hela . Vill vi underlätta för företagande genom att göra det lätt att göra rätt måste också reglerna bli enklare att tillämpa. föreslår därför en omfattande agenda för att förbättra arbete med regelförenklingar. Det innefattar såväl processinriktade åtgärder som leder till minskad överimplementering av EU-rätt eller mer korrekta konsekvensutredningar som konkreta förslag på regelförenklingar, till exempel att se över systemet med personalliggare. Fler förslag finns i motion om regelförenklingar. Företagsstöden bör renodlas, förtydligas och utvärderas Stöd på EU-nivå bör i så stor utsträckning som möjligt syfta till att bidra till verksamheter som i slutändan kan bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. På nationell nivå ska vi verka för att skapa programstrukturer som genererar bärkraftiga verksamheter lokalt och regionalt som går i takt . Det är viktigt att svenska folkets skattepengar får så stor utväxling som möjligt utifrån väl underbyggda analyser, bra genomföranden samt uppföljning och utvärdering så de blir så hållbara och långsiktigt bärkraftiga av sig själva som möjligt. Utöver EU-finansierad regionalpolitik bör såväl verksamhet, så som tilldelade medel och inom , effektutvärderas och följas upp för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. Det har påvisats brister i systemet för företagsstöden. Samordningen är svag, stöden är uppdelade på många myndigheter som ofta arbetar mot samma målgrupper och målet med stöden är ofta oklara. För att stöden ska vara motiverade krävs också att det går att bedöma effekterna av dem bättre än . har 2018 riktat ett tillkännagivande till regeringen om att man bör tydliggöra att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter. Regeringen anser att detta tillkännagivande är slutbehandlat, men man har ännu inte vidtagit några åtgärder som svar på uppmaning. Det är således av stor vikt att regeringen återkommer till om hur oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande ska genomföras. utgångspunkt är att de olika företagsstöden bör renodlas, förtydligas och utvärderas. Stöden ska utvärderas utifrån samhällsnytta och stöd som inte bidrar till samhällsnytta ska avvecklas. Stödgivande myndigheter bör därför formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. De bör vidare planera utvärderingar av program redan i samband med planerna för programmen. Tillväxtanalys bör göras till utvärderingsmyndighet. Eftersom resurserna ska användas effektivt bör stödens effekt även prövas mot den beräknade effekten av andra åtgärder med motsvarande syfte såsom sänkta ägarskatter och sänkt bolagsskatt. Öppna upp för gårdsförsäljning Allt fler mikrobryggerier, musterier, vinodlingar och destillerier etableras i . Det är en utveckling som bör tas tillvara, eftersom den bidrar till en levande landsbygd med fler jobb i tillverkningen och god potential till fler jobb i besöksnäringen. Det är dessutom ett resultat av ett krångligt och byråkratiskt regelverk. antog ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för en ny alkohollagstiftning som innebär att Systembolagets monopol kan värnas som det blir möjligt att bedriva gårdsförsäljning i . Det finns ingen anledning för regeringen att dra tillkännagivande i långbänk. Ett regelverk som möjliggör gårdsförsäljning av alkohol bör genomföras . Förenkla för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag De dagligvarubutiker som drivs i glest befolkade delar av landet fyller en viktig funktion. är det svårt att få en dagligvarubutik på landsbygden att klara sig ekonomiskt. Möjligheten att erbjuda flera typer av service är därför viktig för handlarna, både för att kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli mindre sårbar. Det kan exempelvis handla om att vara ombud för post, paketförmedling, apotek, spel och systembolag. Statliga bolag såsom , , och Postnord bör därför få tydliga uppdrag att genomlysa sina villkor för att identifiera och ändra villkor som i onödan gör det svårt för lanthandlare och andra verksamheter i glest befolkade delar av landet att bli ombud. På så vis kan serviceutbudet på landsbygden öka. Enklare att starta livsmedelsföretag Att starta företag i livsmedelsbranschen kan vara tufft, särskilt för små företag som arbetar i liten skala. Vi tycker att det ska bli lättare att starta företag, och en del i det är att se över möjligheterna att ge företag som är i uppstartsskedet dispens från vissa krav som medför kostsamma investeringar. Självklart måste dock höga krav på livsmedelshygien säkerställas och kontrolleras. Stöd för bibehållen service på landsbygden genomförde organisationen ska leva en undersökning där man frågade lanthandlare runt om i hur de såg för sin verksamhet. Fyra av tio svarade att det är tveksamt om deras rörelse kommer att finnas kvar . Lanthandlarna har kritiserat att ersättningen är allt för låg, varpå har avsatt mellan 2016–2019 till stöd för bibehållen service på landsbygden. står bakom ett fortsatt förstärkt driftstöd till små butiker i sårbara och utsatta glesbygder. Det är av stor vikt att en fortsatt satsning noggrant följs upp och utvärderas av ansvarig myndighet. Det är även viktigt att den ersättning och det stöd som betalas ut överensstämmer med handlarnas faktiska intäkter, och att det finns möjlighet att skala ner ersättningen i takt med att intäkterna stiger. Vidare finns det anledning att se över möjligheterna att genomföra en mer behovsanpassad prövning vid ansökan om driftstöd, utöver de uppställda grundkraven för stödet. Vid beviljande av driftstöd bör även hänsyn tas till kostnader som följer av eventuella påtvingade investeringar med anledning av till exempel nya lagar och EU-regler. Stärk den svenska besöksnäringen Den svenska besöksnäringen är satt under hård press, inte minst i spåren av coronapandemins effekter på samhället i stort och på näringslivet. På många platser, både i städer och i mindre samhällen, är besöksnäringen helt avgörande och bidrar till ett stort antal arbetstillfällen. Den svenska besöksnäringen måste stärkas i hela landet. Det kräver en bred palett av reformer bestående av allt från samordning mellan myndigheter till konkreta regelförenklingar. Fler förslag på detta område återfinns i motion om näringspolitik. för de gröna näringarna En lantbrukare har ungefär 600 lagkrav att förhålla sig till i sin dagliga verksamhet. Det ställer höga krav på den enskilda företagaren, men även på kommuner och länsstyrelser som arbetar med tillstånd, tillsyn och kontroll. För att ta ett helhetsgrepp och stärka konkurrenskraften vill tillsätta en regel- och för de gröna näringarna. Den behöver identifiera vilka regelförenklingar som kan genomföras, hur administrationen kan minskas och myndighetskontakterna effektiviseras. Vi vill ge i ansvar att samla näringen och berörda myndigheter för detta ändamål. De gröna näringarna skapar många jobb. i ökad omsättning innebär 2,5 nya jobb. Motsvarande siffra i övriga näringslivet är 1,4 nya jobb. Därmed är det samhällsekonomiskt mycket gynnsamt att underlätta för denna typ av näring. Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är en nyckel till att bryta vårt fossilberoende. Fundamentet för ett långsiktigt hållbart skogsbruk utgörs av äganderätten. ger markägare och företagare inom de gröna näringarna i växande omfattning uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas. vill bland annat tillsätta en bred äganderättsutredning för att kartlägga hoten mot äganderätten och se över vilka ytterligare lagändringar som behövs. Skogsägaren, och kommande generationer, måste förses med tydliga regler och kunna räkna med att få skörda frukterna av sitt arbete. Det finns exempel på handläggningstider som uppgår till . Då kan affärsmöjligheten ha försvunnit tillsammans med viljan att faktiska investera och förbättra sin verksamhet. Detta motarbetar inte bara livsmedelsstrategin utan försvårar avsevärt för enskilda näringsidkare. vill effektivisera arbetet med miljötillståndsprocesser hos länsstyrelserna. Effektiva transporter för tillväxt i hela landet Effektiva och pålitliga transporter är avgörande för hushåll och företag i hela . Det handlar om att turister ska kunna nå destinationen, att industriföretaget ska kunna lasta ut gods till andra länder eller att en bil kan hämta timmer i skogen. Därför är underhåll av vägnät betydelsefulla liksom nyinvesteringar i infrastruktur. Därtill ska förändringar i skatter och andra styrmedel alltid ställas mot hur det påverkar villkoren för hushåll och företag i olika delar av vårt land. anser att underhållet av befintlig järnväg behöver stärkas över hela landet, snarare än att investera i snabbtåg mellan storstadsregionerna. ser också behovet av livskraftiga regionala flygplatser. är ett avlångt land med stora avstånd där flyget behövs. Effektiva transporter över hela landet behöver säkerställas genom sunda infrastrukturinvesteringar. Underlätta för regional arbetspendling utgör tillsammans med vårt vägnät själva ryggraden i det svenska transportsystemet. är hundratusentals människor såväl som vår industri beroende av tågtransporter som fungerar. I takt med att befolkningen blir större ökar även vårt behov av transporter. Att resa med tåg är ett klimatsmart val. Men för att fler ska välja tåget måste människor och företag kunna lita på att tågen kommer och går . Därmed krävs stora investeringar i ny järnväg och underhåll av befintliga spår framöver. En nationell strategi för elektrifiering av vägnätet i hela För att nå målet att ska vara klimatneutralt krävs ytterligare insatser. Transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp. Därför är det angeläget att vidta åtgärder för att närma oss ambitiösa etappmål för transportsektorn. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter ska minska jämfört med utsläppsnivån . vill minska transporternas klimatpåverkan genom att tillvarata möjligheterna med ny teknik, öka andelen förnybara drivmedel, ha en hög klimatprestanda för såväl fordon som drivmedel samt effektivare transporter. Det ska vara enkelt att köra klimatneutralt i hela . En plan för enskilda vägar I finns det enskild väg med statligt stöd som tillsammans med statlig väg och kommunala vägar och gator bygger det för transporterna helt avgörande svenska vägnätet. De enskilda vägarna förvaltas av drygt 23 000 olika väghållare. Enskilda människor och olika vägföreningar gör därmed stora insatser för näringsliv och pendling. Staten bör ta ett större ansvar för att planera underhåll och reinvesteringar i det enskilda vägnätet utifrån nuvarande ekonomiska ramar. behöver en bättre planering i arbetet med att värna och utveckla det enskilda vägnätet. Det finmaskiga vägnätet skall erbjuda en hållbar standard för bärighet och väghållningen måste fungera året runt. Myndigheternas tillämpning av regelverken bör syfta till att underlätta för underhåll och reinvestering av dessa vägar. Det enskilda vägnätet behöver stärkas. Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för de enskilda vägarna. Minska den statliga detaljstyrningen Den statliga styrningen av kommunerna har ökat . Detta riskerar att sätta käppar i hjulet för den lokala utvecklingen runt om i landet. Statskontoret bedömer att den samlade statliga styrningen av kommunerna har ökat i omfång, komplexitet och detaljeringsgrad . Dagens detaljstyrning riskerar att minska utrymmet för de kommunala verksamheterna att använda sin kompetens och erfarenhet samt utrymmet för anpassning av verksamheten till lokala förutsättningar och behov. Större kommuner är mer nöjda med hur den statliga styrningen fungerar medan små kommuner upplever att den fungerar sämre. Delvis beror det på att de små kommunerna upplever att styrningen är utformad utifrån stora kommuners behov. Men också på grund av svårigheter bland annat med att söka de öronmärkta bidrag som styr kommunernas verksamhet. För att minska den administrativa bördan, förbättra kommuners möjligheter att anpassa verksamheten efter lokala behov och skapa förutsättningar för innovation bör den statliga styrningen av kommunerna minska. Minska de riktade statsbidragen har de riktade statsbidragen blivit betydligt fler. I den senaste höstbudgeten redovisades 204 olika former av riktade statsbidrag för kommuner och landsting. Satsningarna är vällovliga men det behöver vara upp till kommuner, landsting och regioner att styra resurser dit de bäst behövs. Den stora mängden bidrag slår också mot mindre kommuner, som inte har kapacitet att söka alla de statliga bidrag som finns. Administrationen runt bidragen är dessutom ofta så omfattande att man behöver ha flera personer anställda bara för att söka, följa upp och återredovisa bidragen. anser att de riktade statsbidragen minskas till förmån för generella statsbidrag. Generella statsbidrag ger stabila planeringsförutsättningar, skapar långsiktighet och utrymme för effektivisering, utveckling och förnyelse. Dessutom minskar särskilt mindre kommuners behov av att ägna resurser åt att söka, följa upp och återrapportera riktade statsbidrag. Undantag för mindre kommuner För små kommuner med begränsade resurser innebär statliga regler och administration en relativt större börda. anser att man bör införa undantag i den statliga reglering för småkommuner som i högre grad tyngs av den administrativa börda som statlig reglering innebär. Det kan gälla allt från strandskydd och till krav inom vård, skola och omsorg som inte bör vara bindande för mindre kommuner. Möjligheten att samverka mellan kommuner ska också underlättas och regelverket förenklas. Teknisk utveckling och digitalisering i hela har goda förutsättningar att använda digitaliseringens möjligheter eftersom vi är ett land där många ser fördelarna med ny teknik som vi har en väl utbyggd infrastruktur med hög grad av uppkoppling. Digitaliseringen gör det lättare för hela landet att leva. Saknas det exempelvis förskolor och skolor, dagligvaruhandel, drivmedelsstationer, post- och apoteksservice är det svårt för landsbygden att locka till sig nya medborgare och företagare. Ny teknik innebär helt nya möjligheter. Drönare är redan en teknik som används, men som kan växlas upp betydligt. Det är en väg framåt som kan öppna upp för modernare och förbättrad service på landsbygden, exempelvis gällande post- och paketleverans. växer det fram nya möjligheter med digitala system inom dagligvaruhandeln som möjliggör butiker som är obemannade. Appen Lifvs finns redan på marknaden och på ett antal platser i . Vårt vidsträckta land behöver flertalet digitala lösningar för lokala behov. har en förhållandevis god uppkoppling och tillgång till så kallat snabbt bredband men fortfarande saknar mer än hälften av hushållen och företag på landsbygden fiberanslutning. Post- och () senaste granskning av bredbandsmålen konstaterar dessutom att vi med dagens utbyggnadstakt inte ser ut att nå målen . I har av befolkningen en digital brevlåda, i kontrast till där av befolkningen har en digital brevlåda. Användningen av digitala brevlådor har ökat markant men det behöver göras mer för att fler ska nyttja möjligheten. Myndigheter kan genom olika incitament stimulera människor och företag att använda digitala verktyg och brevlådor. har introducerat möjligheten att få skatteåterbäring för den som har en digital brevlåda. Den typen av incitament är utmärkt för att stimulera fler att välja den digitala brevlådan och kommer aktivt arbeta för att främja fler sådana åtgärder. Grön innovation inom de gröna näringarna Innovationsprojekt kommer till nytta inom jordbruk, trädgårdsnäring och rennäring. Flera projekt utvecklar digitala lösningar och sensorer för ökad precision och för att utnyttja resurserna bättre. Det kan vara allt från att med drönarteknik minska svinnet i grönsaksodlingar i till ny teknik för att övervaka renar i områden utan mobiltäckning i norr. Även projekt i syfte att utveckla nytt växtprotein från svenska ärter och bönor finns på agendan. Dessa projekt måste stöttas och uppmuntras även från statligt håll. Ett led i detta är att påskynda digitalisering av tillståndsprocesser och myndighetskontakter i de gröna näringarna. En annan viktig del är att stärka implementeringen av den forskning som bedrivs inom området. För att uppmuntra och ta tillvara den tekniska utvecklingen behöver vi ett förenklat och standardiserat regelverk för testbäddar. Även den bästa nya tekniken behöver testas och många nya idéer uppstår i samband med praktiska experiment. Att fortsatt se över regelverk och lagar är en viktig pusselbit för att åstadkomma ett mer tillåtande, öppet och innovativt klimat. kommer vi aldrig att kunna skapa optimala testmiljöer av hela samhället. En del projekt är av sin natur bättre lämpade i mindre och avgränsade miljöer. Därför bör lagar, regler och offentliga myndigheter utformas och agera i syfte att underlätta och skapa förutsättningar för detta. Inte minst inom jordbruket och andra projekt utanför de större städerna. Pålitlig uppkoppling i hela landet Tillgång till bra mobiltelefoni och goda uppkopplingsmöjligheter blir allt viktigare. behöver bra mobila och digitala kommunikationer med god geografisk täckning och som har en tillräcklig kapacitet när allt fler vill använda mobil och digital teknik. kan långa avstånd till grundläggande service överbryggas genom väl fungerande digitala lösningar. Där är vi inte . Detta är även viktigt ur ett post corona-perspektiv där allt fler sannolikt kommer att fortsätta arbeta hemifrån. är det hälften av de hus och företag som finns på landsbygden som saknar tillgång till fiber eller motsvarande teknisk lösning. PTS konstaterar att med nuvarande utbyggnadstakt så riskerar vi att missa bredbandsmålen. Regeringen måste intensifiera arbetet med att bygga ut 5G och bredbandet så att hela kan utvecklas. En god bredbandsutbyggnad är central för möjligheterna att arbeta, leva och bo i hela landet. Behoven av fysiska resor kan minska när fler arbeten går att sköta digitalt och på distans . Nya tjänster som exempelvis digitala vårdcentraler kan kraftigt bidra till att öka tillgängligheten till vård för boende på landsbygden där avstånden inte sällan utgör ett stort hinder. Dessa lösningar bidrar även till den gröna omställningen då behovet av resor minskar. På flera platser i landet har det uppmärksammats att kommunallagens lokaliseringsprincip sätter käppar i hjulet för de kommunala stadsnät som vill erbjuda fiberlösningar till de som bor på andra sidan en kommungräns. Kommunala bolag får bara ha verksamhet i den egna kommunen enligt lokaliseringsprincipen. Om kommuner vill och tillåter bolag att bygga ut fiber över kommungränserna bör inte lagstiftningen försvåra för detta eftersom fiberutbyggnad är en prioriterad fråga för samhället. anser att lokaliseringsprincipen inte ska stå i vägen för att bygga bredband över kommungränser i de fall då det är den samhällsekonomiskt bästa lösningen. För att lösa det och underlätta för alla att få tillgång till bredband vill vi göra nödvändiga justeringar i kommunallagen. Företag och nya innovationer kan inte fullt ut utvecklas om den tekniska nivån i vår uppkoppling inte uppdateras. Politiken har därför ett stort ansvar för en påskyndad utbyggnad av fiber och för att driva på utvecklingen av 5G. Utbyggnaden av 5G kommer att vara avgörande för att möta behovet av högre överföringshastigheter, större datamängder och bättre kvalitet för mobila enheter.