mot · H8023128 · 2020-10-06 00:00:00 — Välstånd genereras genom arbete, vilket stimuleras genom ett dämpat skattetryck. har samhället stora gemensamma behov, vilket kräver finansiering. Debatten om skattenivåer i en inrikespolitisk svensk kontext har ofta varit mer polariserad än de sakpolitiska skillnaderna. Även om höger och vänster har olika ideologiska utgångspunkter är inte skillnaden i förd politik enorm. Partiets ideologiska profil handlar i första hand om vad pengarna ska användas till, nationens och medborgarnas bästa. Det är viktigt att upprätthålla skattebetalarnas respekt för den offentliga ekonomin. Om skattemedel förslösas blir effekten den motsatta. står för en pragmatisk, avvägd skattepolitik som understryker solidaritet och nationell sammanhållning, som den som arbetar ska kunna känna en trygghet i att inte bli beskattad mer än vad som verkligen behövs. Regeringen lägger fram en budget som innehåller skattelättnader för höginkomsttagare medan skatterna höjs på vanlig konsumtion (drivmedel, hemelektronik, plastpåsar). Detta får en direkt negativ effekt för vanliga konsumenter, som drabbas av nya pålagor utan att de tar del av några fördelar. 21.1 Nej till återinförd pensionärsskatt förslag: Skatteskillnaden mellan inkomstslagen tjänst och pension ska likställas. Se avsnitt 10.2. förslag: Återställ den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta (SINK) från till tidigare . Boende i utlandet som är skattskyldiga i behöver ofta betala privat vårdförsäkring, beroende på vilket land de bor i, som de inte nyttjar svensk välfärd i någon större utsträckning. Därför är det rimligt att utlandsboende betalar i skatt på sina inkomster, vilket tidigare var fallet innan regeringen höjde den till . Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. förslag: Den allmänna löneavgiften ska sänkas från till . Den allmänna löneavgiften för de första två anställda i samtliga företag upp till en taknivå om per anställd och år ska avskaffas . Se avsnitt 5.2 och 13.2. förslag: Påbörja en utfasning av ränteavdragen , 2021–2025. Ränteavdragen är problematiska då staten subventionerar lånande som man höjt beskattningen av sparande i två steg. bidrar ränteavdragen till att öka den finansiella stabiliteten eftersom det allt annat lika blir mer förmånligt att låna. Ränteavdragen behöver därför successivt avvecklas. För att inte skapa en finansiell kris och med respekt för att hushållen agerar utifrån de regelverk som sätts upp bör en utfasning ske oerhört långsamt. Förslaget beräknas minska utgifterna i statens budget med 2021. 21.5 Sänkt skatt på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar förslag: Schablonintäkten som underlag för avkastningsskatten på investeringssparkontot och kapitalförsäkringar ska sänkas från plus statslåneräntan till plus statslåneräntan. Se avsnitt 10.5. 21.6 Lägre skatt på bensin och diesel förslag: Reduktionsplikten ska sänkas till för diesel och för bensin. Beskattningen av MK3 och MK1 ska likställas. Alla kvarvarande skattelättnader på biodrivmedel ska avskaffas. Se avsnitt 9.1. förslag: Flygskatten ska avskaffas. Se avsnitt 9.9. förslag: Den så kallade kemikalieskatten, det vill säga den särskilda punktskatten på elektronikprodukter, ska avskaffas. Undersökningar visar att kemikalieskatten har slagit hårt mot svensk handel. Kemikalieskatten har medfört att vart tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska hemsidor. Kemikalieskatten är alltså skadlig för näringslivet och leder till lägre intäkter och svagare förutsättningar för industriell utveckling och detaljhandel i . Företagens anpassning till det nya läget har medfört att de har förflyttat delar av sin verksamhet bort från , färre svenska arbetstillfällen och i förlängningen mindre resurser till offentlig sektor. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. 21.9 Avskaffad skatt på plastpåsar förslag: Den särskilda punktskatten på plastpåsar ska avskaffas. var kritiska mot plastpåseskatten vid införandet . Kritiken bestod främst av att skatten inte innebär någon miljönytta – svenska plastpåsar återvinns till ny plast och/eller energi och en utfasning av dem innebär således ingen minskad miljö- eller klimatpåverkan. Sedan skatten infördes har det skett en kraftig minskning av beskattade plastbärkassar, och parallellt en ökning av icke-beskattade avfallspåsar av plast och papperspåsar – produkter som är sämre ur miljösynpunkt. När regeringen införde skatten hävdades vidare att intäkterna skulle gå till att rensa upp i naturen. Även här får regeringen bakläxa efter att det visat sig att skatteutfallet är långt ifrån prognosen. föreslår därför att skatten avskaffas. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. 21.10 Avskaffad skatt på avfallsförbränning förslag: Den särskilda punktskatten på avfallsförbränning ska avskaffas. Se avsnitt 16.3. 21.11 Avskaffad bonus–malus förslag: Bonus–malus-systemet för personbilar ska avskaffas. Se avsnitt 9.5. 21.12 Nej till justerad förmånsbeskattning av tjänstebil förslag: Förmånsbeskattningen av tjänstebil ska inte justeras. En del arbetsgivare erbjuder anställda möjligheten att växla lön mot tjänstebil, vilket innebär att bilen leasas av arbetsgivaren mot att arbetstagaren får lägre lön. Därefter förmånsbeskattas arbetstagaren för bilen som löneförmån. Regeringens förslag om ett kraftigt ökat förmånsvärde innebär att ett antal arbetstagare, som i många fall är beroende av bilen, får en kraftigt höjd skatt. förslag är att förmånsvärdet inte ska uppjusteras. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 0,15 miljarder . förslag: Återställ momsen på restaurang- och cateringtjänster, på burkar och flaskor samt på hämtmat till ordinarie momssats om . Ordinarie momssats i är , men flertalet varor och tjänster har nedsatta momssatser, till antingen . Därtill är vissa varor och tjänster helt momsbefriade. Många momsnedsättningar verkar som ett riktat branschstöd, vilket är negativt ur perspektiven samhällsekonomisk effektivitet och rättvisa. Ett exempel är den nedsatta momsen på restaurang- och cateringtjänster samt på hämtmat. De önskade effekterna har inte uppfyllts. Utvärderingar har gjort gällande att så lite som 1 000 nya jobb har skapats, till en kostnad om . I denna budget återställer dessa båda momssatser. Tillika höjs momsen på flaskor och burkar till ordinarie . I ett längre perspektiv bör en större skatteväxling mellan moms och förvärvsinkomster utredas, eftersom sysselsättningseffekten blir mer påtaglig av sänkta inkomstskatter. En sådan utredning bör även ta sikte på fördelningspolitiska effekter av en skatteväxling. Förslaget beräknas öka statens skatteintäkter med 2021. 21.14 Slopad förmånsbeskattning av sjukvård förslag: Avskaffa förmånsbeskattningen av privata sjukvårdsförsäkringar. Svensk sjukvård är överbelastad och har långa köer. Privata sjukvårdsförsäkringar som ger tillgång till privat sjukvård vid sidan av den ordinarie offentliga vården har medfört en avlastning från vårdköerna och från regionerna i den nu rådande situationen. En ökad beskattning på privat sjukvård kan medföra att allt fler väljer att ställa sig i de ordinarie vårdköerna och på så sätt ytterligare belasta den redan problemfyllda offentliga vården med längre väntetider. motsätter sig därför sjukvårdsskatten som inte leder till samhällsekonomisk nytta eller leder till mer jämlik vård. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021. Det går inte att uppnå ett samhälle som är helt ekonomiskt jämlikt. Människor är olika och kommer alltid att prioritera olika vad gäller utbildning, arbete och sparande. Och man lyckas olika väl. Historiens dom över försöken att forcera fram total ekonomisk jämlikhet är hård. Med detta sagt strävar efter ett samhälle som präglas av sammanhållning. Det finns många aspekter på detta och ekonomi är en av dem. Det är samhällets uppgift att stödja svaga grupper i samhället och det är inte fel att relativt välavlönade får dra ett tyngre lass än andra. förslag till statsbudget innebär dessutom ett steg mot större ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Tabell 12 Förslagens effekt på genomsnittlig disponibel inkomst per konsumtionsenhet, , efter decilgrupp, andel i procent Källa: SCB, Fasit, basår 2018, version 3, . Figur 13 Förslagens effekt på individuell inkomst, , efter kön, andel i procent Källa: SCB, Fasit, basår 2018, version 3, . 23 Tabeller per utgiftsområde Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 1 Kungliga hov- och slottsstaten Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier för europapolitiska studier samt EU-information 23.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Centralt administrerat stöd till hushållen 23.3 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 23.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Ersättning för skador på grund av brott 23.5 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 23.6 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 23.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utvärdering av internationellt bistånd 23.8 Utgiftsområde 8 Migration Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 8 Migration Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade 23.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 23.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning för höga sjuklönekostnader Sjuklön för små företag 23.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 23.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 23.13 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 23.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 23.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 15 Studiestöd Studieskuldsavdrag lärare i glesbygd 23.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskningsinformation Slopat karensavdrag för förskolepersonal Utökning av och gymnasieskola Slopat karensavdrag för grundskollärare och fritidspersonal Ökad lärartäthet och fler undervisningstimmar högre utbildning Nationella prov i lärarutbildningen Satsning på ett nytt strategiskt forskningsanslag riktat mot kärnenergiforskning 23.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Myndigheten för stöd till trossamfund Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Särskilda insatser inom folkbildningen Stimulansbidrag kultur i vården 23.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Ökad trygghet i förorterna 23.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 19 Regional utveckling Utgiftsområde 19 Regional utveckling 23.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Innovativ teknik för miljö och klimat Förädlingsprojekt alm och ask 23.21 Utgiftsområde 21 Energi Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 21 Energi Insatser för förnybar elproduktion Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning 23.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Ersättning för inbetalade banavgifter Ökad säkerhet på flygplatser Näringslivspott till stöd för järnvägsanslutningar till industrier Näringslivspott till stöd för väganslutningar till industrier Upprustning av kommunala vägar Underhåll av enskilda vägar 23.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Ersättningar för viltskador m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Sekretariat för synkronisering av forskning och behov Särskild miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar i jordbruket Pilotprojekt för avbytartjänst inom jordbruket Uppföljning biologiska bekämpningsmedels spridning 23.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Forum för exponentiella teknologier Starta eget-bidrag för yrkesverksamma 23.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 23.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 23.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Avvikelser gentemot regeringen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 24 Statsbudgeten och den offentliga sektorn 24.1 Utgiftstak för staten Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Inkomster i statens budget Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror avgår skatter till andra sektorer Inkomster i statens budget 24.3 Statsbudgetens saldo och statsskuld Statens budgetsaldo och statsskulden Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Inkomster i statens budget därav inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget 24.4 Den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorns finanser Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn 24.6 Förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 165 822 520 Minskning av anslagsbehållningar inkl. SSR 1 158 056 446 1 173 215 475 24.7 Förslag till utgiftsramar –2023 Förslag till utgiftsramar –2023 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Minskning av anslagsbehållningar inkl. SSR 24.8 Beräkning av statsbudgetens inkomster 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 2 154 689 602 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer −1 077 667 045 Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 077 022 557 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) 1 132 325 274 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 1 105 994 084 24.9 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2023 Inkomster 2022–2023 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1000 Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) i (SD) [1] SCB, Arbetskraftsundersökningarna, 2:a kvartalet 2020. [2] , prognos för den ekonomiska utvecklingen, . [3] ECB (2010), The impact of high and growing government debt on economic growth: an empirical investigation for the euro area. [4] och Rogoffs (2010), Growth in a time of debt. [5] Tillväxtanalys (2013), Vad kan vi lära av finanskrisen –2009? [6] (2016), Short Run Effect of Fiscal Policy on GDP and Employment: Swedish Evidence. [7] . [8] . [9] , dnr 2020:1174. [10] , dnr 2020:927. [11] , dnr 2020:952. [12] , dnr 2020:728. [13], dnr 2020:1127. [14] Brå, NTU, 2019. [15] Brå, Kriminalstatistik . [16] , Brottslighetens kostnader för svenska företag, 2018. [17] , dnr 2020:790. [18] , dnr 2020:790. [19] , dnr 2020:790. [20] , dnr 2020:790. [21] , dnr 2020:1119. [22] , dnr 2020:692. [23] , dnr 2020:815. [24] , dnr 2019:700. [25] , dnr 2020:870. [26] , dnr 2020:1045. [27] , dnr 2020:867. [28] , dnr 2020:377. [29] , dnr 2020:1132. [30] , dnr 2020:1098. [31] , dnr 2020:840. [32] , dnr 2020:1254. [33] , dnr 2020:838. [34] , dnr 2020:841. [35] , Dnr. [36] , dnr 2020:695. [37] , dnr 2020:691. [38] , dnr 2020:775. [39] , dnr 2020:861. [40] , dnr 2020:909. [41] , dnr 2020:910. [42] , dnr 2020:911. [43] , dnr 2020:793. [44] , dnr 2020:929. [45] , dnr 2020:1151. [46] , dnr 2020:687. [47] , dnr 2020:501. [48] , dnr 2020:820. [49] , dnr 2020:958. [50] , dnr 2020:956. [51] , dnr 2020:1183. [52] , dnr 2020:1182. [53] , dnr 2020:689. [54] , dnr 2020:1185. [55] , dnr 2020:1196.