mot · H8023743 · 2020-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 3.1.1Välfärden är samhällets bottenplatta 3.1.2Samhällsviktig verksamhet ska ägas offentligt 3.1.3Behovet av ett fungerande civilt försvar 3.1.7Försvarsmaktens stöd till det civila samhället vid kriser och olyckor 4Det säkerhetspolitiska läget och hotbilder 4.1Ett väpnat angrepp mot är osannolikt 4.3.1Norrbotten som militärt test- och övningsområde 4.6Kärnvapen och FN:s avtal om förbud mot kärnvapen 5.1Styrning och ledning av Försvarsmakten 5.4En försvarsmakt för alla 6Försvarsmakten, klimat och miljö 6.1Försvarsmaktens interna miljö- och klimatarbete 6.3Begränsa undantaget för miljökonsekvensbeskrivningar 6.4En gemensam lösning på utbyggnaden av vindkraft 7.1Genusperspektiv vid internationella insatser 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda om samtliga kommuner bör åläggas att inrätta en frivillig resursgrupp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att kontinuerligt med mellanrum skicka ut broschyren Om krisen eller kriget kommer på nytt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning om hur ett bättre samarbete mellan civila myndigheter såsom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Totalförsvarets skyddscentrum, Totalförsvarets signalskyddsskola och Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum kan skapas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inte bör inrätta någon ny myndighet för uppföljning och utvärdering av verksamheten i totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i sina bilaterala kontakter ska verka för att återansluter sig till Open och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag åt Försvarsmakten att återkomma med en plan på hur Test Range kan avskaffas som militärt testområde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör lagstifta om ett förbud mot införande och transitering av kärnvapen på svenskt territorium samt följa upp att förbudet följs genom tillförlitliga kontrollmekanismer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bör delta i vare sig Europeiska försvarsfonden eller Europeiska fredsfaciliteten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i sina bilaterala kontakter bör verka för att förlängs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i sina bilaterala kontakter bör verka för ett nytt nedrustningsavtal motsvarande (Intermediate-Range Nuclear Forces) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmakten bör ges i uppdrag att återkomma med en plan för hur man ska uppnå en jämn könsfördelning på organisationens olika nivåer till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmakten bör få i uppdrag att genomföra en årlig jämställdhetskartläggning för att följa arbetet med hur jämställdheten utvecklas och tillkännager detta för regeringen. avslår regeringens förslag om att bemyndigar regeringen att –2025 återinrätta Bergslagens artilleriregemente (A 9) i , Dalregementet (I 13) i och (I 21) i . ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i regleringsbrevet bör ge Försvarsmakten nya instruktioner som går i linje med klimatlagen och det klimatpolitiska ramverket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag åt att utvärdera Försvarsmaktens miljömålsarbete utifrån samma grundläggande krav och förväntningar som för övriga miljömålsmyndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att undersöka förutsättningarna för en fristående myndighet för tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att utreda hur undantag från krav på strategisk miljöbedömning och krav på undersökning i fråga om miljöpåverkan för totalförsvar och räddningstjänst när det gäller planer och program kan begränsas i lagstiftningen för att minska risken för negativ miljöpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag åt Försvarsmakten att ta fram en handlingsplan för att minska föroreningarna av orsakade av militära övningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna till ett totalstopp för Försvarsmaktens övningar i och runt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i kontakter med berörda myndigheter bör säkerställa att det finns tillgänglig information och nödvändiga rutiner för att möjliggöra uppgiftslämnande i fråga om sexuellt våld, sexuella trakasserier eller liknande missförhållanden för anställda inom Försvarsmakten oavsett arbetsplats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att alla samarbetsländer vid internationella insatser ska ha en handlingsplan för att genomföra FN:s resolution och tillkännager detta för regeringen. Vi lever i ett mer sårbart samhälle. har det blivit tydligt vilka civila hot som finns mot , som naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) i klimatförändringens spår, olika former av it-attacker, splittring mellan olika grupper i samhället, påverkansförsök och falska nyheter. menar att ett mer jämlikt samhälle är ett tryggare och säkrare samhälle. Det måste därför vara en del av vårt säkerhetspolitiska arbete att göra samhället mer jämlikt och stärka samhällets bottenplatta – välfärden. Detta gäller både nationellt och internationellt. är klimatförändringen en alltmer framträdande anledning till krig och konflikter, att motarbeta klimatförändringen är därför detsamma som att arbeta för en fredligare värld. Det finns också stort behov av att sätta fokus på begreppet ”mänsklig säkerhet” och se till människors säkerhet och trygghet i ett helhetsperspektiv. I en trygg och säker värld måste det finnas stabila mänskliga rättigheter, stark demokrati, mat och vatten till alla, jämställdhet och jämlikhet mellan grupper, frihet från våld, tvång och förtryck samt sjukvård tillgänglig för alla. Vår värld är tyvärr långt från säker för alla människor . Militär alliansfrihet är en förutsättning för att kunna föra en självständig och progressiv utrikespolitik. har en lång tradition och stort ansvar för att vara ett föredöme i världen med diplomati, bistånd och solidaritetsarbete. Dessa är de viktigaste metoderna för att bygga fred i världen. I det försämrade säkerhetspolitiska läge som råder måste återigen bli en stark röst i världen och gå i spetsen för fred och nedrustning som vi står upp för de mänskliga rättigheterna. På hemmaplan måste vi arbeta för ett starkare samlat totalförsvar, där det civila samhällets robusthet och motståndskraft stärks för att vi alla ska kunna leva ett tryggt och säkert liv. Det är därför glädjande att rubriken för regeringens proposition den här gången är just Totalförsvaret. har deltagit i försvarsberedningens arbete och står i huvudsak bakom beredningens förslag. Vi delar dock inte regeringens slutsats när det gäller de ekonomiska medel som bör tillföras det militära försvaret . Vi ser att försvaret har ett behov av mer resurser, inte minst för att möta en utbyggnad av värnplikten och för att stärka förbandsverksamheten. Men utvecklingen av Försvarsmakten måste ske . Vi menar att Försvarsmakten har möjligheter att spara in kostnader, främst på materielsidan. 3 Ett modernt totalförsvar ser ett stort behov av att stärka totalförsvaret. Det är nödvändigt för att upprätthålla trovärdigheten för vår militära alliansfrihet och för att skapa ett robust samhälle som kan stå emot kriser och konflikter och om det värsta skulle inträffa, väpnad konflikt. Ett starkt totalförsvar räddar från kriser. Det är genom att bygga upp en stark motståndskraft hos civila verksamheter som effekterna av stora kriser kan bli så små som möjligt. Det militära försvaret har ett behov av mer resurser, men behovet av resurser är också stort i många andra delar av samhället. menar att en ökning av antalet värnpliktiga är centralt både för den folkliga förankringen och för personalförsörjningen. Vi delar också den övergripande synen på inriktning av krigsorganisation. Vi vill särskilt stryka under vikten av en förstärkning av det civila försvaret och delar regeringens ambition om att genomgående stärka detta. som totalförsvaret måste byggas upp finns stora behov av andra satsningar i vårt samhälle. Ett återuppbyggande av totalförsvaret, med alla de ekonomiska och personella resurser som det kräver, får inte överskugga behovet av andra stora satsningar som att bygga bostäder och förstärka infrastruktur i form av mer järnväg. När konflikter uppstår mellan olika intressen måste det finnas en helhetssyn på vad som är bäst för samhällets utveckling. Regeringen föreslår att en ny myndighet för psykologiskt försvar inrättas. anser att det är väldigt viktigt att stärka det psykologiska försvaret men vi menar att detta bör göras av den redan existerande Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). 3.1 Ett stärkt totalförsvar 3.1.1 Välfärden är samhällets bottenplatta Ett starkt totalförsvar kräver ett robust samhälle i alla delar. Det innebär bl.a. en väl utbyggd välfärd där kommuner och regioner har tillräckliga resurser för att bedriva en god verksamhet både på daglig basis som vid ansträngda lägen. De senaste årens stora nedskärningar i verksamheten på bred front i kommuner och regioner har gjort välfärden och verksamheten mycket sårbar. Det finns helt enkelt inte resurser, varken ekonomiskt eller personellt, att bedriva en tillräckligt bra verksamhet ens under normala förhållanden. Hur ska personalen klara av en kris om de går på knäna redan innan krisen uppstår? På samma sätt har stora privatiseringar och utförsäljningar av offentlig verksamhet gjort att många kommuner inte har rådighet över den samhällsviktiga verksamheten inom kommunens gränser, något som gör att verksamheten blir svår att samordna och styra vid kriser. Denna utveckling gör vårt samhälle väldigt sårbart vid kriser, och stora förändringar måste göras. Välfärden är samhällets bottenplatta, grunden till allt. Vid en allvarlig kris som den pandemi vi nu står mitt i är det viktigt att samhällets struktur bibehålls. Det är sjukvården och ansvariga myndigheter som är bäst lämpade att ansvara för att minska smittspridningen, men i det allvarliga läge vi hade var det självklart att alla tillgängliga resurser skulle användas. Försvarsmaktens, Hemvärnets och de frivilliga försvarsorganisationernas arbete var nödvändigt för att klara av transporter och testning. Risken är stor för liknande stora kriser framöver, och då måste alla inblandade parter i förväg ha kunnat planera och öva för olika scenarier. 3.1.2 Samhällsviktig verksamhet ska ägas offentligt En grundläggande utgångspunkt för ett robust och motståndskraftigt samhälle är möjligheten för det offentliga att faktiskt ha kontroll över den samhällsviktiga verksamheten. Vårt samhälle har blivit mer sårbart efter årtionden av olika former av privatiseringar, utförsäljningar och entreprenader. Från att ha haft en offentlig organisation som hade överblick, kunde planera och prioritera har vi nu samhällsviktig verksamhet uppdelad på ett mycket stort antal aktörer, varav en del dessutom har utländskt ägande, som alla bara har koll på sin lilla bit. Det gör oss sårbara. Vi måste se betydelsen av offentligt ägande och offentlig styrning av samhällsviktig verksamhet som en del av arbetet med att bygga ett robust och säkert samhälle. Ett aktuellt exempel är byggandet och ägandet av 5G-näten. Vi menar att det är i medborgarnas intresse att verksamheter och infrastruktur som är viktiga för samhällets utveckling ägs av medborgarna gemensamt, genom staten, regionerna eller kommunerna. Att sälja ut samhällsviktig verksamhet riskerar att utsätta både landet och medborgarna för stora risker. 3.1.3 Behovet av ett fungerande civilt försvar delar regeringens uppfattning om vikten av att stärka det civila försvaret inom samhällets alla områden. Det civila försvaret ska dimensioneras och planeras för både kris och krig. Vid en långvarig kris, som den vi har sett under coronapandemin, passeras gränsen för när krisberedskap går över i civilt försvar, när hela samhällets resurser måste anpassas och mobiliseras för att klara av krisen. Pandemin har inte bara varit en fråga för sjukvården, utan även skolan, kollektivtrafiken, kultur- och idrottslivet och näringslivets verksamheter har påverkats och behövt anpassas för att möta krisen på olika sätt. Det har krävt stora prioriteringar och överväganden av många parter. Det är mycket viktigt att regeringen utvärderar hanteringen av coronapandemin ordentligt och att de erfarenheter som har gjorts tas med i det fortsatta arbetet för att stärka totalförsvaret. En pandemi är ett exempel på den typ av kriser som vi förmodligen kommer att se mer av framöver. Ett utökat och utvecklat civilt försvar innebär bl.a. tydligare ansvars- och ledningsförhållanden, stärkt befolkningsskydd, förbättrad sjukvård, förbättrad informations- och cybersäkerhet samt en ökad beredskap inom livsmedels- och energiförsörjning. Det civila försvaret utgör en viktig del av totalförsvaret. Frivilligorganisationerna inom det civila försvaret har stor betydelse för totalförsvarets samhällsförankring och har god lokalkännedom, men fungerar också som ett stöd till försvarsmakten. måste mer fokus läggas på totalförsvarsplaneringen i kommunerna. Det är kommunerna som bedriver en stor del av den verksamhet som ligger allra närmast människors vardag: förskolan, skolan, äldreomsorgen och det sociala arbetet. På regional nivå tillkommer samhällsviktiga verksamheter som sjukvård och kollektivtrafik. Allt detta måste fungera i en kris. För att kommunerna ska klarar av att hålla igång verksamheten krävs planering, resurser, kunskaper och övning. Detta gäller även kommunpolitiker, som behöver en mycket större kunskap om totalförsvaret och sin egen roll i detta. 3.1.4 Beredskapslager och beredskapslivsmedel saknar beredskapslager för livsmedel. har tidigare föreslagit att beredskapslager för livsmedel och bränsle ska återupprättas i . I de delar det bedöms lämpligt och möjligt ska beredskapslager även upprättas i samarbete med våra grannländer. Vid internationella kriser måste det finnas tillgång till läkemedel som inte kan anstå. menar att förutsättningarna för offentligt ägd tillverkningsindustri av vaccin ska utredas. Detta bör kompletteras med ett bredare ansvarstagande i form av ett statligt läkemedelsbolag. Läs mer i våra motioner Säker tillgång till läkemedel (2019/20:669), Beredskap mot pandemier (2020/21:389) och Samarbetet i och (2020/21:597). Vi vill också se försök med regionala center för fossilfritt producerade beredskapslivsmedel. Vi föreslår att en pilotstudie ska genomföras där naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande på ett hållbart sätt baserat på de lokala kretsloppen. En fossil- och giftfri livsmedelsproduktion som bygger på inhemsk tillverkning av insatsmedel skulle dramatiskt minska importberoendet och därmed öka motståndskraften mot störningar. Vi har därför föreslagit ökade medel till MSB för att i samarbete med berörda myndigheter inleda en pilotstudie för regionala center för beredskapslivsmedel. Vi ser även positivt på om en sådan studie skulle genomföras tillsammans med våra grannländer. Läs mer i vår motion Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning (2020/21:3170). 3.1.5 Frivilligorganisationerna och civilsamhället De frivilliga försvarsorganisationerna har, tillsammans med Hemvärnet, en mycket viktig roll i totalförsvar. Dessa organisationer bidrar till att öka enskilda människors och samhällets förmåga att hantera allvarliga händelser, olyckor och kriser. Det är viktigt att medlemsbasen är bred, med personer från olika delar av samhället med olika kunskaper och erfarenheter. I de frivilliga försvarsorganisationerna och Hemvärnet finns personer som har utbildning och kunskaper om totalförsvarets olika delar. Men även andra delar av civilsamhället, som Röda Korset, idrottsföreningar, religiösa samfund och andra stora föreningar som t.ex. scouterna, spelar stor roll för att mobilisera frivilliga i större och mindre kriser. föreningsliv består av tusentals engagerade personer med olika kunskaper och erfarenheter, som är vana vid att hjälpa till och göra saker tillsammans, ofta helt ideellt. MSB har påbörjat arbetet med att planera för organisering av spontanfrivilliga under kriser tillsammans med Röda Korset, ett mycket viktigt arbete som även bör kunna utvidgas till andra organisationer. I varje kommun bör det finnas en frivillig resursgrupp (FRG) där frivilliga kan engagera sig för att hjälpa till vid mindre eller större kriser. Sådana grupper har spelat en viktig roll under coronapandemin men även under tidigare kriser. Frivilliga resursgrupper finns i ungefär hälften av alla kommuner. Med tanke på den stora fördelen det är att ha en frivillig resursgrupp bör de finnas i fler kommuner än . Regeringen bör därför utreda om samtliga kommuner bör åläggas att inrätta en frivillig resursgrupp. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.1.6 Enskilda människors krisberedskap Krisberedskap är en angelägenhet för hela samhället. På samhällelig nivå behöver vi vidta åtgärder som gör vårt samhälle mer robust och motståndskraftigt mot kriser. Men vi kan inte bortse från att enskilda personer måste ha en egen beredskap och ha sådana saker hemma som gör att man klarar ett kortare strömavbrott eller liknande. Det kan handla om mat och vatten , stearinljus, extra laddare för mobiltelefoner, stormkök, batteriradio och varma filtar. Regeringen skriver fint i propositionen om behovet att solidariskt ta ansvar för att de som behöver hjälp mest och snabbast ska kunna få det. Under den årliga krisberedskapsveckan sätts fokus på enskildas kunskaper om beredskap. skickade MSB ut broschyren Om krisen eller kriget kommer till alla hushåll. Den innehåller viktig information, och det kan finnas behov att påminna om detta med flera utskick. Regeringen bör utreda möjligheten att kontinuerligt med mellanrum skicka ut broschyren Om krisen eller kriget kommer på nytt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det kan också vara betydelsefullt att undervisning om krisberedskap och totalförsvar utökas i relevanta ämnen i skolan. 3.1.7 Försvarsmaktens stöd till det civila samhället vid kriser och olyckor måste förstärka sin krisberedskap. Samhällelig krisberedskap är inget som går att vältra över på enskilda personer, det är något vi alla måste organisera och förbereda tillsammans med målet att ha såväl ett starkt civilt försvar som mycket god krisberedskap. Under coronapandemin har Försvarsmakten bidragit med stora resurser, både materiella och personella. Myndigheten har bl.a. stöttat sjukvården med ambulanser och skyddsmasker, inhämtning av prover och etableringen av två fältsjukhus, ett i och ett i . är Försvarsmakten förhindrad att redan i planeringsstadiet ta hänsyn till risken för civila kriser och katastrofer. Det gör att viktiga möjligheter till samordning och ett bättre resursutnyttjande går förlorade. Det är en självklarhet att våra myndigheter måste få planera för att hjälpa varandra. och världen står inför en stor klimatförändring och ökande miljöproblem. Mycket tyder på att kriser och extrema väderhändelser kommer att öka även på hemmaplan. Torkan och bränderna och den stora branden i visade tydligt på behovet av en effektiv krisberedskap i . I sin rapport (Ds 2017:66) beskriver även Försvarsberedningen hur klimatförändringen och naturkatastrofer bör ses som ett hot mot vår säkerhet. ska Försvarsmaktens stöd till samhället och andra myndigheter vid behov enbart ske inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser. menar att det inte är nog. Tvärtom är det direkt kontraproduktivt att våra myndigheter inte har i uppdrag att samarbeta när det gäller vårt lands säkerhet och motståndskraft mot civila hot. Lagstiftningen är därför inte tillräcklig. En mer samlad och effektiv planering behövs för att göra vårt samhälle mindre sårbart. Vid allvarliga kriser och olyckor ska samhällets alla tillgängliga resurser sättas in. Vi menar att Försvarsmakten ska uppdras att både i sin planering och i sin verksamhet dimensionera för att kunna bistå samhället vid nationella kriser och katastrofer samt vid extraordinära händelser, som omfattar såväl pandemier, cyberattacker och sjöräddning som brandbekämpning och naturkatastrofer. För vidare läsning se vår motion Försvarsmaktens stöd till det civila samhället (2020/21:303). Inom Försvarsmakten finns tre centrum där militärt arbete görs i nära samarbete med civila myndigheter: Totalförsvarets skyddscentrum (SkyddC, för CBRN-arbete), Totalförsvarets signalskyddsskola och Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec). Det finns stora fördelar för samhället i stort om dessa centrum kan nyttjas av hela totalförsvaret så att synergier skapas. Det bör tillsättas en utredning om hur ett bättre samarbete mellan civila myndigheter såsom MSB och Totalförsvarets skyddscentrum, Totalförsvarets signalskyddsskola och Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum kan skapas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.1.8 Utvärdering av totalförsvaret Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera och lämna förslag om att inrätta en ny myndighet för uppföljning och utvärdering av verksamheten i totalförsvaret. instämmer i behovet av att utvärdera planeringen och återuppbyggnaden av totalförsvaret. Vi menar dock att det redan finns myndigheter som kan göra denna typ av utvärderingar och uppföljningar, framför allt (). menar därför att en ny myndighet inte är nödvändig. Regeringen bör inte inrätta någon ny myndighet för uppföljning och utvärdering av verksamheten i totalförsvaret. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4 Det säkerhetspolitiska läget och hotbilder Utgångspunkten för försvars- och säkerhetspolitik ska vara att värna vårt lands säkerhet. Det kräver en modern försvarsmakt som har förmåga att möta de olika former av hot som vårt land kan ställas inför, men som också har möjlighet att vara en fredsbevarande kraft i andra delar av världen. Försvarsmaktens främsta uppgift är att tillhandahålla ett militärt försvar som kan möta de kriser vi ställs inför – ytterst en väpnad konflikt. och världen står inför större utmaningar och vi befinner oss i ett i många avseenden nytt säkerhetspolitiskt läge. Den säkerhetspolitiska situationen i har förändrats och försämrats. Vi ser växande motsättningar, militär upprustning och ökad konfrontation på vår kontinent och i vårt närområde. destabiliseringsförsök, kriget i och turkiska kränkningar av mänskliga rättigheter genererar en politisk osäkerhet som terrordåd och ökande fascistiska strömningar skapar osäkerhet och otrygghet i . Också klimatförändringen, cyberhot, terrorism och extremism, pandemier, hybridhot och naturkatastrofer måste inkluderas i det säkerhetspolitiska perspektivet. är fler människor på flykt i världen som en konsekvens av klimatförändringen än på grund av krig och konflikter.