ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022019 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om undernäring bland äldre och tillkännager detta för regeringen. är av befolkning . Denna grupp står för av alla vårdtillfällen. befolkning blir dessutom äldre, vilket kommer sätta ökad press på framtidens vård och omsorg. Merparten av äldre (65+) bor kvar i det egna hemmet, och enbart en bråkdel har hemtjänst eller hemsjukvård eller bor på korttidsboende eller särskilt boende. Trenden går dessutom mot att allt fler äldre bor hemma längre. Risken att drabbas av nutritionsrelaterade problem som undernäring ökar med stigande ålder och vi vet att förekomsten av undernäring bland äldre är hög. Sannolikt är det också i de egna hemmen risken för undernäring är som störst. Det saknas dock heltäckande och entydig statistik som visar på hur utbredd undernäringen i är . Data från kvalitetsregistret har tidigare vittnat om att av de som har äldreomsorg i är undernärda eller riskerar att bli det. Men rapporterades det endast in 8 040 riskbedömningar av hemmaboende äldre till (). Antalet inrapporterade riskbedömningar till från särskilt boende var 67 510. Vidare är det enligt av enheterna inom som har en rutin för hur personalen ska agera vid misstanke om fel eller undernäring, och detta är en minskning . Vi kan alltså se att det finns ett stort mörkertal för hur många som är i riskzonen för undernäring, och att risken är stor att vi inte hittar dessa , framförallt i de egna hemmen. Detta leder i sin tur till stort personligt lidande och stora samhällskostnader som faktiskt hade kunnat undvikas, då vi vet att undernäring bland äldre går att förebygga! Följden av undernäring hos äldre är bland annat försvårat tillfrisknande vid sjukdom, och det kan ge upphov till vårdskador som fallolyckor, trycksår och försämrad munhälsa. Undernärda äldre individer besöker vården oftare än välnärda äldre, och de har dessutom längre vårdtider med högre risk för komplikationer och dödlighet. Det saknas aktuella beräkningar av samhällets totala kostnader för undernäringen bland äldre i . uppskattade en sammanlagd besparingspotential inom sjukvården på 0,5–Denna beräkning sägs dock vara försiktig och inkluderar t.ex. inte alls äldreomsorgen, och dessutom har den nu på nacken. Sannolikt är denna siffra mångdubbelt högre , vilket även jämförelser med andra länders kostnadsberäkningar tyder på. Utmaningen med undernäring hos äldre är komplex men den går att lösa. Vi vet dessutom att om vi inte agerar riskerar undernäringen bland äldre att skapa ett än större tryck på den hårt belastade vård- och omsorgssektorn. Vi måste således hitta dem som löper risk för undernäring , och allt annat än en nollvision för undernäring är otänkbart. Därför behöver vi ta reda på hur utbredd undernäringen är bland de äldre i , med särskilt fokus på de hemmaboende äldre. Dessutom bör göra en uppdaterad beräkning av de samhälleliga kostnaderna för undernäring bland äldre i och beräkna de potentiella kostnadsbesparingar som förebyggande arbete mot undernäring skulle kunna leda till.
mot · H8022020 · 2020-10-05 00:00:00 — Måltidsavgifter i särskilt boende ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunernas möjligheter att ta ut icke inkomstprövade måltidsavgifter bör ses över för att minska risken att medel för den enskilde saknas för utgifter som ingår i förbehållsbeloppet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna ska vara skyldiga att redovisa självkostnaden för måltider på särskilt boende för att minska risken att måltidsavgifter från boende blir en finansieringskälla och tillkännager detta för regeringen. Ett kryphål i socialtjänstlagen är att kommunen kan ta ut en måltidsavgift som innebär att den äldre på särskilt boende (SÄBO) inte får tillräckligt med pengar över för att betala nödvändiga utgifter, det vill säga inte har tillräckligt med medel för utgifter som ingår i förbehållsbeloppet. Det är fullt möjligt som en konsekvens av detta att en äldre person på särskilt boende kan hamna på en minusbudget , och därmed inte kunna betala nödvändiga räkningar. Till skillnad från hemtjänstavgiften så är måltidsavgiften på SÄBO inte inkomstprövad. En höjning av avgiften innebär en ökad kostnad för den äldre på ett särskilt boende, oavsett inkomst. Måltidsavgifterna ska bygga på ett självkostnadspris. Den summa vissa kommuner tar ut kan vara dubbelt så hög jämfört med beräknad matkostnad för samma åldersgrupp enligt , och om självkostnadspriset är korrekt eller inte är svårt att kontrollera. Vissa kommuner låter måltidsavgiften ingå i andra boendekostnader eller hemtjänstkostnader. Detta innebär att individer som bor i olika kommuner drabbas olika. Ett exempel på användning och konsekvenser av detta kryphål i regelverket är att en kommun i norra höjde måltidsavgifterna kraftigt , med ett uttalat syfte att öka intäkterna till kommunens äldreomsorgsverksamhet helt i strid med regelverket. Det fanns redan ett antal personer i kommunen som hade ett minusbelopp efter att boendekostnad och måltidsavgifter var betalda i särskilt boende, och med denna höjning beräknades denna grupp öka i antal. I vissa kommuner hänvisas den boende i denna situation till att söka försörjningsstöd medan andra kommuner jämkar matkostnaden. Jämkningen kan bli godtycklig och det är långt ifrån säkert att den täcker utgifter för t ex läkemedel, vårdbesök, sjukhusinläggningar, hjälpmedel, försäkring, förbrukningsmaterial på det särskilda boendet, färdtjänst m.m. Om de äldre inte har eget kapital eller anhöriga som fyller på kontot så riskerar de att inte kunna betala för nödvändiga utgifter eller få skulder som de inte kan betala och även hamna hos Kronofogden. Det kan inte vara meningen att en kommun ska kunna höja måltidsavgifterna så att förbehållsbeloppet inte ger en tillräcklig levnadsstandard. Det måste också vara transparent vad självkostnadspriset är, så att det blir tydligt om avgiften är för hög och tas ut för att ge intäkter till kommunen.
mot · H8022021 · 2020-10-05 00:00:00 — Kontinuitet i vården och reglering av nätläkare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av vårdkontinuitet och reglering av villkor för nätläkare och tillkännager detta för regeringen. Digitaliseringen öppnar upp för egenvård och vård utanför sjukhusen. Den kan också öka tillgängligheten och avlasta primärvården, och därigenom frigöra tid för de patientgrupper som inte får det utrymme de behöver. har det uppdagats att kostnaderna för användandet av nätläkare skjuter i höjden på bekostnad av resurserna för de fysiska vårdcentralerna. Det finns ett behov av en ökad reglering av de så kallade nätläkarnas verksamhet för att säkerställa en effektiv användning av skattemedel, att vårdens pengar går till de med störst behov av vård samt en nära vård präglad av god kontinuitet. I ”Digifysiskt vårdval – Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet” som regeringens utredare presenterade föreslås bland annat förändrade och mer nationellt enhetliga principer för ersättningssystemen inom primärvården. Bland annat föreslås en större hänsyn till socioekonomiska parametrar i vårdcentralernas ersättning för att främja en mer jämlik tillgång till vård. Andra förslag i utredningen syftar även till att styra patienten mot den vårdcentral där hen är listad. Utredningen föreslår även en integrering av digital och fysisk vård där digitala vårdgivare ska behöva erbjuda möjlighet till fysiska besök på en mottagning. På så vis kan patientens behov av en god och säker vård med hög kontinuitet underlättas med målet att patienten ska uppleva vården som att olika vårdprocesser hänger samman och kan bilda ett underlag till en helhetsbild av patientens problem och behov. Kontinuitet kan delas upp i tre delar: organisationskontinuitet, informationskontinuitet och relationskontinuitet. För patienterna kan organisationskontinuitet upplevas som att vården organiseras som att den är sammankopplad, informationskontinuitet som att information som delas om och med patienten har en ”röd tråd” och att patienten kan delta aktivt, och med relationskontinuitet kan patienten hysa tillit till att hälso- och sjukvårdspersonal som känner till patientens vårdbehov vid behov kommer att ta hand om patienten också . Brister i vårdkontinuiteten slår hårdast mot de mest sårbara grupperna av patienter som av olika skäl har svårast att själva kompensera för en osammanhängande vård. Organisations‑, informations- och relationskontinuitet bör tas in i konsekvensanalyser som görs vid beslut om styråtgärder inklusive ersättningssystem för sjukvården, och det gäller även för nätläkare. Villkor för nätläkare bör bli mer likvärdiga jämfört med övriga vårdcentraler och möjligheten att genom ett kryphål i ersättningssystemen avkräva högre ersättning från regionerna bör minska.
mot · H8022022 · 2020-10-05 00:00:00 — Skatteöversyn för ökad jämlikhet och rättvisa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att genom en skatteöversyn bryta utvecklingen med växande ojämlikhet i syfte att förstärka välfärden och öka jämlikheten mellan människor i vårt land och tillkännager detta för regeringen. har ojämlikheten mellan människor vuxit. Flera av varandra oberoende organisationer har de senaste fem tio åren varnat för hur ett växande klassamhälle gör oss alla svagare – LO, och regeringens egen jämlikhetskommission. som ojämlikheten växer är våra gemensamma framtidsutmaningar enorma. Det är dags för en omfattande skattereform. Reformen ska öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, bidra till att klimat- och miljömål nås, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, sänka marginalskatten och uppnå att färre betalar statlig inkomstskatt, förenkla genom att begränsa undantag, minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt, öka finanssektorns skatteandel och långsiktigt trygga välfärden.
mot · H8022024 · 2020-10-05 00:00:00 — En jämlik skola fri från avgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förtydliga skollagen så att alla elever utan kostnad ges möjlighet att delta i aktiviteter som anordnas av skolan och tillkännager detta för regeringen. Skolan ska huvudsakligen vara avgiftsfri men obetydliga kostnader får tas ut vid enstaka tillfällen, säger skollagen. På står det att läsa: ”Eleverna ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg utan kostnad. Men det får finnas enstaka inslag av små kostnader för eleverna, till exempel en färdbiljett eller en mindre entréavgift till ett museum.” Svensk skola är alltså inte helt avgiftsfri och därmed inte heller jämlik. Otaliga rapporter visar hur avgifter i skolan, om än små, skapar stor oro hos föräldrar och elever. Hundralappen till skridskoavgiften, den dagliga och obligatoriska förmiddagsfrukten eller matsäcken till utflykten betyder för många familjer att man får välja mellan att sjukanmäla för låtsasmagont eller att avstå från att handla mjölken och brödet till familjen den veckan. Allt fler barn väljer själva att avstå från att delta vid aktiviteter och inte ens berätta för föräldrarna hemma om utflykten – väl medvetna om att deras föräldrar inte har råd att lägga ännu en femtiolapp på en skolutflykt. Det går att ifrågasätta om det är värdigt ett välfärdsland som , som gör till svensk lag, att inte ha en helt avgiftsfri skola. har i sin tillsyn vid ett flertal tillfällen uttalat att utflykter och skolresor som kan anses utgöra ett inslag i utbildningen måste vara avgiftsfria. Skolorna hävdar dock ofta att aktiviteter som är förenade med kostnader är frivilliga och att man då ordnar alternativ verksamhet för de elever som inte vill delta. Detta är inte förenligt med värdegrunden och principen om lika tillgång till utbildning. Elever ska inte behöva avstå från gemensamma aktiviteter på grund av att aktiviteterna är förenade med kostnader. Eftersom huvudmännen för skolverksamheten tolkar skollagen olika bör det övervägas huruvida skollagen ska förtydligas, så att alla elever utan kostnad ges möjlighet att delta i aktiviteter som anordnas av skolan.
mot · H8022025 · 2020-10-05 00:00:00 — Hållbar konsumtion för att nå netto noll ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga om ett nytt mål för konsumtionsutsläpp bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. Våra konsumtionsbaserade utsläpp blir allt större. Ska vi klara omställningen måste vi också styra om vår konsumtion och ställa om till en cirkulär ekonomi. Detta gäller såväl den privata som den offentliga konsumtionen. Men olika grupper och människor konsumerar på olika sätt. Det ligger en stor orättvisa i hur vissa tar ett större utrymme än andra. Dagens konsumtionssamhälle är kort och gott både ohållbart och orättvist; detta framgår av flera uppmärksammade rapporter som slår fast att det är den absolut rikaste procenten människor som själva står för de största utsläppen. Det krävs nu åtgärder för att öka omställningstakten, och regeringen bör i arbetet med att utveckla klimatpolitiken överväga om ett nytt mål för konsumtionsutsläpp bör inrättas. Regeringen har under föregående och innevarande period på ett mycket bra sätt visat på handlingskraft. Med ny klimatlag och nya mål för klimatpolitiken och inte minst i och med regeringens uttalade vision om att bli världens första fossilfria välfärdsnation visar ett unikt ledarskap. Men vi kan och måste göra mer.
mot · H8022029 · 2020-10-05 00:00:00 — En nära och tillgänglig vård ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökning av patientregistret till att även omfatta primärvården för en systematisk nationell uppföljning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör ta ett större ansvar för dimensioneringen av specialistläkarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bemyndigas att ta fram bestämmelser om fast läkarkontakt och tillkännager detta för regeringen. Svensk hälso- och sjukvård är sjukhusdominerad och primärvården utgör en mindre del av hälso- och sjukvårdssystemet, men primärvården har en viktig roll att fylla för en mer jämlik, patientcentrerad och effektiv hälso- och sjukvård och den rollen kommer bli allt viktigare framöver. Det finns ett stort behov av systematisk nationell uppföljning av primärvården på aggregerad nivå. Det är av stor vikt att bygger upp en sådan nationell uppföljning. Uppföljningen bör vara oberoende från utförare och huvudmän samt lämna möjlighet till insyn. Förstahandsalternativet för den systematiska nationella uppföljningen av primärvården bör vara en utökning av patientregistret till att omfatta primärvården, då detta väsentligt skulle kunna öka möjligheterna till mer kvalificerade analyser. Ur ett internationellt perspektiv saknas det i möjligheter att följa patienternas hela vårdförlopp och samlade vårdkonsumtion över vårdformer, vilket är möjligt i flera jämförbara länder. Staten bör ta ett större ansvar för dimensioneringen av specialistläkare. Staten behöver också stärka sin styrning och stötta regionernas arbete, till exempel genom utvecklade prognoser och genom att anpassa kunskapsmålen för läkarnas grund- och vidareutbildning efter befolkningens och hälso- och sjukvårdens behov. För att möjliggöra en god och patientsäker vård måste uppdraget med fast läkarkontakt i primärvården kunna avgränsas. En rimlig begränsning av antal patienter per fast läkarkontakt kan t.ex. ge bättre förutsättningar för den enskilde läkaren att vara tillgänglig för sina patienter och erbjuda en god och säker vård. Det ger även läkaren möjlighet att ha kontroll över sin arbetssituation. En god arbetsmiljö för medarbetare i primärvården är även en grundläggande förutsättning för att primärvården ska ses som en attraktiv arbetsplats. Vi anser att ska bemyndigas att ta fram de bestämmelser om fast läkarkontakt som behövs för att garantera en god och säker vård. Per Ramhorn (SD)
mot · H8022034 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en ny enhet för utredning av brott enligt bidragsbrottslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enheten bör placeras hos som en särskild enhet enligt den modell som finns hos och tillkännager detta för regeringen. Vi brukar anta att den organiserade brottsligheten i finansieras av narkotikahandeln. Dock är narkotikahandeln inte den enda intäktskällan. Som bottenplatta används ofta ekonomisk brottslighet kopplad till våra välfärdssystem. I den myndighetsgemensamma lägesbilden om den organiserade brottsligheten beskriver flera myndigheter att omfattningen av brott riktade mot de utbetalande delarna av välfärdssystemet fortsatt är stor och inte uppvisar någon tendens till avmattning. Flera av de samverkande myndigheterna svarade att deras bedömning är att brott mot välfärdssystemen är den allvarligaste brottsligheten just . Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemens studier visade att betalas ut felaktigt från välfärdssystemen (med ett osäkerhetsintervall på 11–27 miljarder). Flera rapporter och utredningar visar på en samstämmig bild av de företeelser som utvecklats kring fusk och bedrägeri. Det finns anledning att misstänka att det finns en generell naivitet inom offentlig verksamhet när det gäller insikten att det offentliga systemet är en marknad för kriminella. Ofta handlar det om att organisationer och anställda som är satta att hjälpa människor inte är rustade, eller ser det som sin roll, att hantera handläggning som innebär att man måste vara ”polis” i vissa situationer. Utmaningarna som finns med att bekämpa brott mot välfärdssystemen är så stora att enbart en ökad samverkan mellan brottsbekämpande och utbetalande myndigheter inte är tillräcklig och inte heller ändamålsenlig. Därför behöver vi inrätta en ny enhet för utredning av brott enligt bidragsbrottslagen. Enligt vår mening bör den placeras som en särskild enhet hos . Det är inte längre främmande för svensk rättstradition med polisiära befogenheter inom en förvaltningsmyndighet. Intryck och erfarenheter kan tas tillvara av myndigheter som har blandade uppdrag där verksamhetsgrenar inom myndigheten har brottsbekämpande uppgifter, t.ex. och . Genom att inrätta en särskild enhet som koncentrerar sina insatser mot välfärdsbrottslighet menar vi att det skapas bättre förutsättningar för att bygga upp och bibehålla den specialiserade kompetens som är nödvändig. Brott mot välfärdssystemen måste beivras, inte minst för att upprätthålla allmänhetens förtroende för välfärdssamhället, och det är ett berättigat krav på skattefinansierade försäkringar och bidrag att de endast utbetalas till de som uppfyller kraven.
mot · H8022036 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner ska få möjlighet att sätta upp och finansiera hastighetskameror och tillkännager detta för regeringen. har igång 1 800 hastighetskameror. De räddar cirka 20 liv . Dessutom räddas fler än 70 personer från att bli allvarligt skadade i trafiken. De första hastighetskamerorna sattes upp , men finns det inga inne i tätorter. Utgår du från är närmaste kameran du stöter på den du kör förbi på söderut mellan och . I utökas antalet trafikkameror. installerades de första 20. är staden uppe i 2 000. Beslut är fattat om att det ska sitta en kamera inom en radie från varje skola i staden. Kamerorna har, i , lett till färre olyckor (en minskning ) och färre allvarliga skador (en minskning ). Böterna är på och ges till den som kör för fort på deras 40‑vägar. Även i många europeiska städer så installeras det hastighetskameror. I polisens trygghetsmätning så är det faktiskt så att det enskilt största problem som Malmöborna tar upp är bilar som kör för fort. av de svarande upplever detta som ett problem. Människor vill ha trygghet i trafiken. I till exempel stads utvärdering av sänkningen av hastighetsgränsen i staden, , så visade det sig att sju utav tio tycker att sänkningen var bra. Minskade hastigheter ger inte bara tryggare miljö. Det bidrar även till bättre luftkvalitet och lägre buller. måste polisen, naturligtvis, prioritera annan brottslighet. har de inte möjlighet att kontrollera hastigheter så att det leder till ändrat beteende bland bilisterna. Farthinder som gupp, actibump och avsmalnade körbanor ökar trafiksäkerheten. Målet med sådana åtgärder är att det ska vara lätt att göra rätt för trafikanterna. Mot dem som ändå kör i för höga hastigheter blir kameror ett utmärkt komplement. På stora genomfarter är det dessutom svårare att anlägga farthinder. Ett sätt att underlätta för kommuner att skapa trygga trafikmiljöer, förbättra luftkvalitén och få ner bullernivåerna är att ge dem möjlighet att sätta upp och finansiera hastighetskameror.
mot · H8022038 · 2020-10-05 00:00:00 — Skapa permanent beredskapslager för material, vacciner och mediciner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att upprätta permanenta beredskapslager för att se till att avgörande sjukvårdsmaterial och läkemedel finns till handa oavsett vilken situation som kan uppstå och tillkännager detta för regeringen. Beslutet om beredskapslager för skyddsutrustning är positivt och något vi socialdemokrater stödjer. Men vad som däremot är problematiskt är planen på att avveckla beredskapslagren när risken för smittspridning åter bedöms som låg. En stor del av den skyddsutrustning som används av vårdpersonal vid provtagning och vård av bland annat coronapatienter tillverkas i . Eftersom det är osäkert i vilken omfattning kan leverera skyddsutrustning till övriga delar av världen har upphandlade leverantörer mycket svårt att leverera den skyddsutrustning som behövs för att vårda patienter. finns det inte någon myndighet som har det övergripande ansvaret för läkemedelsförsörjningen i . Ansvaret har tidigare legat hos men det ansvaret togs bort när apoteksmonopolet avskaffades 2009. Då avvecklades också de nationella beredskapslagren för läkemedel. Det råder även hård internationell konkurrens om olika typer av vaccin, och bristsituationer har uppstått vid ett flertal tillfällen. har tidigare haft beredskapslager för bland annat läkemedel och vaccin men dessa avskaffades successivt efter . är ett litet land på de internationella marknaderna för sjukvårdsmateriel, läkemedel och vaccin. Störningar i internationella transporter kan snabbt få negativa effekter för den svenska sjukvården. I krissituationer införs dessutom ofta olika typer av exportrestriktioner vilket gör det ännu svårare att tillgodose vårdens behov. För att minska sårbarheten vad gäller tillgång och leveranser kommer det även framledes att behövas nationella beredskapslager. Vi menar att bör upprätta permanenta beredskapslager för att se till att tillgång till avgörande sjukvårdsmaterial och läkemedel finns tillhanda oavsett situation som kan uppstå. Lagerhållning bör omfatta mediciner, vaccin och annat material som bedöms som avgörande för att kunna vårda patienter och skydda vårdpersonal. Vilka material, vacciner och mediciner som ska ingå i lagret, var det/de ska placeras, samt för hur det ska räcka behöver utredas.