ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021651 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda möjligheten till att nämndemän ska ersättas för förlorad tjänstepension och tillkännager detta för regeringen. Nämndemännen ska bidra till att folket får insyn och känner förtroende för domstolarna. De är svenska folkets representanter i domstolarna, och har att tillse att rättsskipning sker på ett rättssäkert sätt. Nämndemän som tjänstgör har följande förmåner: ersättning för faktisk förlorad förvärvsinkomst, inläsningsarvode på , ett arvode på (för hel dag, annars för halv dag), arvode på vid tjänstgöring efter , traktamentsersättning på (vid avstånd eller mer från bostad). Däremot får nämndemän som tjänstgör, och har tjänstledigt från arbete med löneavdrag, ingen ersättning för förlorad tjänstepension. Frågan om att nämndemännen inte erhåller ersättning för mistad tjänstepension är inte ny. Detta har berörts i olika utredningar om nämndemannasystemet . Här följer ett par av dessa: I betänkandet Framtidens nämndemän (SOU 2002:61) föreslogs att det skulle införas en schablonmässigt beräknad kompensation för förlorad avtalspension. Även i betänkandet Nämndemannauppdraget – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan (SOU 213:49) har också bl.a. frågan om avtals- och tjänstepensioner tagits upp. Inget av betänkandena har dock lett till några förändringar av regelverket. har senare i skrivelse till yrkat på att i förlorad arbetsinkomst ska även inräknas avgift till avtalspension. I en skrift som heter ”till dig som är nämndeman –2019”, beskrivs uppdraget som fått av regeringen. Där det är tänkt att nämndemannakåren som helhet skall spegla det svenska samhället, med särskilt fokus på bättre balans mellan yngre och äldre. Tyvärr ser det inte ut så . Så här såg åldersfördelningen ut för nämndemannakåren efter nämndemannavalet i jämförelse med vuxna befolkning: Av nämndemännen är , medan är . Bland befolkningen är förhållandet det motsatta. För att nå målet om en föryngring måste villkoren förändras på en vital punkt. Det handlar om att inte förlora ekonomiskt på att engagera sig som nämndeman. Det är inte rimligt att nämndemän som är tjänstlediga från sitt förvärvsarbete, och har löneavdrag, inte heller erhåller någon kompensation för utebliven tjänstepension. Att ersätta för förlorad tjänstepension räcker inte som ensam åtgärd för att få fler yngre att vara intresserade av uppdraget, men det kan vara en bit på vägen.
mot · H8021652 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. i och är en viktig angelägenhet såväl för kanalbolagets fyra delägarkommuner som för båtfolket och den kultur- och historieintresserade allmänheten. Det finns också en stor potential att utveckla besöksnäringen i anslutning till och i närheten av kanalen. var , från dalabruksorten i norr till vid i i söder, den snabbaste och billigaste vägen mellan och . Den långa kanalen blev en nationalekonomisk succé, där den drog fram genom ett av förnämsta bruksdistrikt. kanalaktiebolag har funnits och bl.a. haft som uppgift att hålla farleden tillgänglig och säker för seglation. Nyttotrafiken på kanalen upphörde och är en populär , fritid och besöksnäring. fanns rubriken kanalen i en tidningsartikel som beskrev dåtida öde. Efter en räddningsaktion rustades kanalen upp och återinvigdes . förklarades som ett intressant byggnadsminne, vilket medför särskilda förpliktelser för de fyra delägarkommunerna i och , och i att vårda kanalverk, bankar och byggnader. Längs hela kanalen har trafiken, trots ombyggnader och tekniska problem, pågått och därmed varit en betydelsefull tillgång för många människors arbets- och livsmiljö. Bolagets ekonomi har under alla år varit ansträngd, inte minst sedan nyttotrafiken upphörde, och bolagsstyrelsen har ständigt jagat samhällsbidrag och olika former av stöd till kanalens drift och underhåll. Utan driftsbidragen från delägarkommunerna skulle säkerheten för farleden inte kunna garanteras och därmed inte heller kanaltrafiken upprätthållas. Genom ett tidigare stöd från gavs kanalbolaget under bättre förutsättningar att förvalta det industrihistoriska arvet, dels genom kunskapsutveckling, dels genom nya infrastrukturella aktiviteter, som ett komplement till den ordinarie verksamheten. Sedan EU-stödet upphörde har emellertid kanalbolagets arbete med att upprätthålla säkerhet och kvalitet, kanalanläggningens status och de omgivande industri- och kulturhistoriska miljöerna, som intresserar många besökare samt även är en tillgång i skolundervisningen, försvårats ytterligare. Det är därför av största vikt att fler aktörer görs delaktiga i kanalens och kanalbolagets utvecklingsarbete och framtid. Inte minst finns det en stor potential att utveckla besöksnäringen runt kanalen. Upplevelsen att ta sig fram längs en så naturskön kanal, med många industrihistoriska minnen längs vägen, är något som mycket väl kan locka många fler. Men då krävs att fler intressenter är med och bär ansvaret samt att samverkan mellan näringslivet och det övriga samhället ökar. borde ha ett lika stort riksintresse som övriga kanaler i landet. Kanalens betydelse liksom upplevelsevärdet är stort, och det industrihistoriska arvet förpliktigar. Det är inte rimligt att fyra små kommuner, med ansträngd ekonomi och andra stora investeringar och utmaningar framför sig, ska bära ett så dominerande ansvar för ett byggnadsminne och en attraktion som torde ha ett nationellt intresse. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H8021653 · 2020-10-02 00:00:00 — Polis med lokal förankring i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en lokalt förankrad polis som har goda möjligheter att arbeta förebyggande och tillkännager detta för regeringen. En av de bärande intentionerna med den stora omorganisationen av var att föra polisen närmare medborgarna. Det är viktigt att polisens bemanning räcker till för att lösa både det brottsförebyggande och brottsutredande arbetet. För oss socialdemokrater är det oacceptabelt att den som bor på en mindre ort, ofta i glesbygd, är osäker på om polisen kommer när man behöver den. Det behövs helt enkelt fler poliser i . Socialdemokraterna har utlovat 10 000 fler polisanställda – vilket även är en konkret målsättning i januariavtalet. För att nå dit har regeringen först och främst ökat resurserna till polisen, samt också ökat ambitionen gällande utbildningstakten av poliser genom att starta två nya polisutbildningar, en i och en i . Som januariavtalet också slår fast så måste vi fortsätta att förbättra polisernas arbetsvillkor så att fler söker sig till, stannar i och återvänder till poliskåren. Det är positivt att regeringen stärker och utvecklar svensk polis. Målet är att ska växa med 10 000 fler anställda. Regeringen har även föreslagit en proposition med lagförslag som bidrar till ett förstärkt medarbetarskydd för polisanställda. Att skapa en trygg och säker arbetsmiljö för polisanställda är en viktig del i arbetet för att höja attraktiviteten för polisyrket och andra anställningar inom polis – det är en central del för en förankrad polis med goda möjligheter att arbeta förebyggande. Sammanfattningsvis kan man konstatera att mycket går åt rätt håll på det här området – men, en hel del kvarstår. Inte minst vill vi understryka att det bästa sättet att minska konsekvenserna av brottsligheten är att hindra att brott begås. För att minska brottsligheten och öka tryggheten behövs ett starkt lokalt brottsförebyggande arbete. Därför är det brottsförebyggande arbetet – med en bra skola, gott om jobb och minskade sociala klyftor i spetsen – fundamentalt för oss socialdemokrater. Även polisen har en viktig del i det förebyggande arbetet. Fler lokalt förankrade poliser som känner sitt område och människorna som bor där är en av de viktigaste faktorerna för ett framgångsrikt förebyggande arbete. Vi vill särskilt lyfta fram vikten av förebyggande arbete för att hindra barn och ungdomar från att hamna i missbruk, kriminalitet och långsiktigt utanförskap. Oavsett vem du är, eller var du bor, ska du känna dig trygg med att polisen finns där för dig när du behöver den. Därför vill vi framhålla vikten av att regeringen säkerställer att polisen är lokalt förankrad samt har goda möjligheter att arbeta förebyggande med särskilt fokus på våra ungdomar.
mot · H8021654 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om EBO-lagen och tillkännager detta för regeringen. Integration och etablering av nyanlända är en stor och viktig utmaning för hela vårt samhälle. En lyckad integrationspolitik kräver en sammanhållen och genomtänkt politik. Det krävs höga och rimliga krav på att de nyanlända så snabbt som möjligt lär sig språket och att de gör allt de kan för att skaffa sig en egen försörjning. Samma krav ska ställas på alla invånare i vårt land, oavsett var man har sitt ursprung och hur länge man har bott här. Det måste finnas en bra sfi-undervisning, goda möjligheter att få stöd för att få in en fot på arbetsmarknaden, effektiva och snabba system för att validera de kunskaper man har med sig från sitt ursprungsland och anpassat stöd efter varje individs unika förutsättningar. Dessutom krävs att alla landets kommuner är med och delar på det ansvar om att ta emot flyktingar och asylsökande. Det är enbart gemensamt vi kan klara de integrationsutmaningar vi har – ingen kommun kan göra det ensamt. Många åtgärder har gjorts för att förbättra integrationen, men många steg återstår. Ett hinder för integration är EBO-lagen, den lag som ger en asylsökande rätt att bosätta sig varsomhelst i landet om hen kan ordna eget boende. Det är en lag som är vällovlig i sin intention, men det har visat sig att den leder till segregation och usla boendeförhållanden. började de nya reglerna gälla för EBO, vilket innebär att den som söker asyl kan förlora sin ersättning om hen väljer att bosätta sig i områden som har socioekonomiska utmaningar. Regeringen har pekat ut 32 kommuner som har områden som vill försvåra för asylsökande att flytta till. Kommunerna får sen själva peka ut vilka områden som ska gälla och rapportera det till migrationsverket. Utvecklingen behöver följas noga och ytterligare åtgärder vidtas om lagen visar sig otillräcklig.
mot · H8021655 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förebygga och hantera vattenbristsituation och att anpassa aktuell lagstiftning till vattenbrist och tillkännager detta för regeringen. Sommaren har varit väldigt varm och torr. Det har överlag varit väldigt torrt . Det är tydligt att vi nu får en försmak av vad klimatförändringarna kan komma att innebära. Skogsbränder och skördar som slår fel är bara några konsekvenser. Avsaknad av regn ger stora konsekvenser för vattenförsörjningen där både grund-och ytvattennivåerna blir mycket låga. ökar efterfrågan på vatten för att till exempel vattna gräsmattor. På de flesta håll i är vi så lyckligt lottade att vi kan använda våra sjöar som ytvattentäkter men reningskapaciteten är begränsad och de marginaler våra grundvattentäkter ger är viktiga. Kommunerna har huvudansvaret för den allmänna dricksvattenförsörjningen. De stora kostnader som uppstår för enskilda, små kommuner under torra år innebär direkt påverkan med besparingar i andra delar av den kommunala verksamheten. Det är viktigt att staten tar större ansvar för att säkra en god dricksvattenförsörjning i hela landet. Lagstiftningen måste anpassas för detta.
mot · H8021656 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna att utveckla och förbättra Tjust- och Stångådalsbanan och tillkännager detta för regeringen. Covid-19-pandemin slår hårt mot många delar i vårt samhälle, inte minst mot ekonomin med ökande arbetslöshet som följd. Inte minst i län märks krisen. Antalet varsel var högre jämfört med samma tidpunkt . Åtgärder för att få igång ekonomin innan arbetslösheten permanentas på höga nivåer är angelägna inom alla politikområden i den omstart som måste ske när pandemin släpper greppet om oss. Inom transportområdet är det särskilt viktigt att snabbt starta projekt som förbättrar pendlingsmöjligheterna så att arbetssökande lättare kan matchas mot lediga arbetstillfällen. Detta är oerhört viktigt på flera håll i landet, inte minst för landsbygds- och glesbygdsregioner och län är inte heller ett undantag där infrastrukturen generellt varit eftersatt . För att få hjulen i svensk ekonomi att snurra igen krävs såklart en rad åtgärder. Att rusta upp järnvägstrafiken på Tjust- och Stångådalsbanorna, som är två regionala banor inom län, till en modern standard skulle få flera positiva effekter där vi stimulerar arbetsmarknaden som viktiga infrastruktursatsningar i länet kan ske. Åtgärderna det primärt handlar om är spårbyte, trädsäkring och ombyggda plankorsningar. Enligt ett måldokument framtaget av Region län skulle denna typ av insats kunna leda till 1 200 årsarbeten med kraftigt förbättrade restider som följd. En fortsatt upprustning åren därefter, genom byte av signalsystem, bygge av triangelspår och en delvis elektrifierad bana, leder till en helt fossilfri järnvägstrafik av hög kvalitet . har i bred enighet beslutat att transporternas utsläpp av klimatgaser ska minska och att ska vara klimatneutralt . Omställningen av storstädernas transporter är den lätta delen. De stora utmaningarna är omställningen av basindustrins transporter och landsortens resor. när regeringen reviderar de nationella planerna behövs en ny inriktning. Dagens fokusering på megaprojekt kommer inte räcka för att skapa ett fossilfritt transportsystem . Den storstadsfokuserade infrastrukturpolitiken måste balanseras med en satsning på landsorten och basindustrins fossilfria transporter.
mot · H8021657 · 2020-10-02 00:00:00 — Stärk asylrätten för hbtqi-flyktingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att stärka asylrätten för hbtqi-flyktingar och tillkännager detta för regeringen. Hbtqi-personer som flyr undan förföljelse har rätt till asyl i då förföljelse på grund av sexuell läggning eller könsidentitet betraktas som asylskäl. Trots det har hbtqi-personer skickats tillbaka till länder där deras liv är i fara enligt bland annat rapporter från RFSL. Sedan den tillfälliga asyllagstiftningen infördes har det enligt RFSL blivit svårare för hbtqi-personer på flykt att beviljas asyl. Bland annat för att kategorin ”övriga skyddsbehövande” har tagits bort. Sedan lagen infördes har RFSL sett en ökning av antalet avslag och avvisningar till länder där hbtqi-personer förföljs och riskerar tortyr. har tidigare gjort egna kvalitetsuppföljningar av hbtqi-ärenden som visat att en tredjedel av besluten är av bristande kvalitet. Asylsökande personer tvingas bland annat svara på frågor för att göra sin hbtqi-identitet trovärdig. Dessa frågor är formulerade utifrån västerländskt stereotypa och heteronormativa föreställningar om vad en homosexuell eller bisexuell person eller en transperson är. De tillfälliga begränsningarna av möjligheten att få uppehållstillstånd i , som gäller , innebär: att de asylsökande (utom kvotflyktingar) som beviljas uppehållstillstånd enbart får tillfälligt uppehållstillstånd utfärdat, att rätten till anhöriginvandring begränsas, att det är möjligt att bevilja uppehållstillstånd till övriga skyddsbehövande, och att uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter endast kan beviljas om det skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande att avvisa eller utvisa en person. Dessa begränsningar innebär sammantaget att möjligheten i praktiken att erhålla asyl i på grund av förföljelse grundad på sexuell läggning eller könsidentitet har försvårats. Därför är det viktigt att se över möjligheten att stärka asylrätten för hbtqi-flyktingar.
mot · H8021658 · 2020-10-02 00:00:00 — Försäkringsbolagens kontraheringsprincip i fråga om prematura barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över begreppet särskilda skäl i kontraheringsprincipen vad gäller riktlinjerna för prematura barn och tillkännager detta för regeringen. Försäkringsbolag får enligt den så kallade kontraheringsprincipen inte vägra någon att teckna eller förnya en försäkring som bolaget normalt tillhandahåller för alla, om det inte finns särskilda skäl. Principen garanterar inte ett försäkringsskydd för samma premie och på samma villkor för alla, men den ska däremot trygga att riskprövningen sker på individuell grund, inte schablonmässigt. Ett försäkringsbolag får dock inte neka, begränsa eller fördyra en sökt personförsäkring utan att ta hänsyn till den sökandes individuella hälsotillstånd. En statlig utredning, SOU 2016:37, konstaterar att de flesta ansökningar om försäkringar till barn beviljas, antingen med normala eller med särskilda villkor. De särskilda villkoren kan exempelvis gälla om barnet är gravt prematur, om komplikationer har uppstått vid förlossningen och vid neuropsykiatriska diagnoser. föds omkring 7 000 barn för tidigt i , dvs. barn som föds före graviditetsvecka 37. Enligt utredningen föreligger behov av att tydliggöra försäkringsbolagens ansvar. Det finns exempelvis brister i hur bolagen uppfyller det krav på likabehandling som ingår i kontraheringsprincipen. Vi anser att alla barn har rätt till en försäkring oavsett vikt, längd och ålder. Den medicinska utvecklingen har gjort enorma framsteg inom det prematura området. dog av alla barn under tusen gram. överlever , enligt , professor i barnmedicin vid . Mot den bakgrunden anser vi att det finns anledning att se över begreppet särskilda skäl i kontraheringsprincipen för prematura barn. får barn som väger vid födseln vänta innan något försäkringsbolag tecknar en försäkring. Det är inte rimligt.
mot · H8021659 · 2020-10-02 00:00:00 — Ökade kunskaper om demenssjukdomar inom vården och omsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge i uppdrag att i dialog med huvudmännen ta fram förslag på åtgärder som snabbt kan öka kunskapen om demenssjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till fast läkarkontakt även ska omfatta demenssjuka och tillkännager detta för regeringen. Demens är ett samlingsnamn för en rad symtom som beror på sjukdom eller skador i hjärnans nervceller, och som yttrar sig i att minnet och tankeförmågan försämras. Även oro, nedstämdhet och beteendeförändringar kan tillhöra sjukdomsbilden. Det finns cirka 160 000 personer med demenssjukdom i , och fram förväntas antalet nästan fördubblas, vilket bland annat medför ökade krav på resurser, kompetens, forskning och utveckling inom demensvården. Sett ur ett internationellt perspektiv har både en framstående forskning och utvecklade registerdata på området. De första nationella riktlinjerna för vård och omsorg vid demenssjukdom kom . har flera satsningar gjorts, exempelvis inrättandet av Svenskt Demenscentrum vars uppdrag är att samla in och sprida kunskap. Trots det finns viktiga problemområden som kräver strategiska åtgärder. Enligt är kunskaperna om demenssjukdomar bristfälliga inom alla yrkesgrupper i den svenska vården och omsorgen. Kommuner med multiprofessionella demensteam har minskat, och det är mycket ovanligt att det finns personal från kopplade till teamet. Detta är några av de sju prioriterade problemområden som myndigheten pekat ut i den nationella strategin för demenssjukdomar, och som regeringen antog . Demensfondens vetenskapliga råd, som består av ledamöter med lång erfarenhet av människor med demenssjukdomar, är mycket kritiska till i hur stor utsträckning patienter med demens får felaktig medicinering, som i stället för att lindra kan förvärra sjukdomen. Allt för ofta är det symtomen som behandlas i stället för att utreda och behandla bakomliggande orsaker. För höga doser av läkemedel är en vanlig orsak till att gamla blir sjuka. Följden blir ofta att de får nya mediciner mot symtom som i själva verket orsakas av andra läkemedel. Äldre blir känsligare för läkemedel, och det gäller i synnerhet människor med demenssjukdomar. Det gör bland annat att biverkningarna blir helt annorlunda. Ett grundläggande problem vid medicinering av demenssjuka är bristande kontinuitet; om läkaren inte känner patienten ökar risken för att olämpliga läkemedel testas, som kanske inte alltid följs upp och justeras. Men det är också en kompetensfråga. Uppgifter ger vid hand att en hel del ordinationer dessutom sker per telefon utan att läkaren ens har undersökt patienten. Mot bakgrund av ovan anser jag att bör få i uppdrag att i dialog med huvudmännen ta fram förslag på åtgärder som snabbt kan öka kunskapen om demenssjukdomar inom vården och omsorgen samt att rätten till fast läkarkontakt även ska omfatta demenssjuka.
mot · H8021660 · 2020-10-02 00:00:00 — Fördjupande analys av eventuell sockerskatt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid en skattereform göra en fördjupande analys av rimligheten i att införa en sockerskatt och tillkännager detta för regeringen. I äter vi allt mer socker, och enligt äter fyra av tio vuxna för mycket socker. Undersökningar visar att exempelvis läsk är kopplat till övervikt och fetma. har pekat ut just ett stort sockerintag som en särskilt stor hälsobov, både vad gäller tandhälsa och sjukdomsrisker inom diabetes 2 samt hjärt- och kärlsjukdomar. , professor i barnmedicin vid , har länge förespråkat en skatt på socker i , framför allt som en metod för att motverka barnfetma och främja folkhälsan. Han menar att sockerskatt kan ha ett starkt symbolvärde som sänder en signal till samhället att det här är en fråga vi måste ta på allvar, men som även kan leda till en lägre konsumtion av godis och läsk. Även Cancerfonden och konsumenter vill att inför en läskskatt. Skatt på sockersötade drycker finns redan i flera länder, bland annat i , , , , , och . I , som ibland beskrivs som världens fetaste land, där av invånarna beräknas vara överviktiga, har forskare och politiker följt landets utveckling sedan skatten infördes . efter att skatten infördes hade försäljningen av läsk sjunkit med . Året därpå sjönk den med , enligt en gemensam studie från i och nationella hälsoministerium. Bland de fattiga hushållen, där problemen med fetma och diabetes är som störst, har försäljningen sjunkit med sedan skatten infördes. I har en läskskatt lett till en minskning av läskdrickandet och i har forskare konstaterat att läskskatten lett till samma sak. I infördes en sockerskatt 2009, men efter hård kritik från bland annat handeln slopades den bara . En statlig utredning från visar att skatten inte haft de önskade effekterna mycket beroende på att man kunnat handla varor i till ett lägre pris. Sammantaget är dock erfarenheterna positiva, vilket har lett till att WHO rekommenderar länder att införa en läskskatt. En annan viktig faktor att beakta är hur den här typen av skatt skulle kunna utformas så att den inte slår väldigt ojämlikt, att de som redan har sämst matvanor och minst pengar drabbas mycket hårdare. Den kanske inte heller får effekten att den delen av befolkningen börjar dricka mindre läsk. Mot bakgrund av ovan anser jag att vid en skattereform så måste en fördjupande analys göras om rimligheten i att införa en sockerskatt i .