mot · H8023500 · 2020-10-06 00:00:00 — av företagen i som handlar med är små och medelstora företag. Det kan gynna deras verksamheter att minska problemen med olika standarder för produkter, certifieringar eller utformning av tariffer som gör det dyrt och svårt. Därför är det av stor vikt att även behoven hos små och medelstora företag täcks upp i handelsförhandlingar likt denna. Förändringen på presidentposten har dock fört med sig nya förutsättningar. Vi beklagar inslagna väg med fler tullar och mindre frihandel, som utöver de ekonomiska implikationerna även undergräver nuvarande internationella regelverk. Det är av yttersta vikt för som litet exportberoende land att handelskonflikter undviks och att avtal kan nås som för en utveckling bort från rådande protektionistiska riktning och mot ytterligare frihandel, såsom syftet med TTIP var. Om inte TTIP-förhandlingar kan återupptas där de slutade, bör ändock parterna sträva efter att nå fram till delavtal eller mindre avtal för att undanröja hinder och främja handel. bör agera för detta. Handelsavtal måste ratificeras för att kunna träda i kraft. Processen tar ofta och möter många hinder längs vägen. Vissa handelsavtal är delad kompetens mellan EU och medlemsländerna, och kräver därför en längre process. Andra avtal är konstruerade på ett sätt som gör dem till exklusiv EU-kompetens. med (Ceta) är delad kompetens och är ännu inte ratificerat utan har endast trätt i kraft genom provisorisk tillämpning. har avtal som det med Mercosurländerna knappt börjat sin ratificeringsresa genom medlemsländerna och EU-institutionerna. tycker att ska prioritera att dessa processer påskyndas och fullföljs. har aviserat att den kommer att föreslå ett nytt verktyg för att prissätta koldioxidutsläpp för varor som importeras till EU (Carbon Border Adjustment, CBA). Det är i någon mening att betrakta som ett tullsystem för koldioxid. är EU-ledande både som frihandelsförsvarare och som klimatnation, vilket här skulle kunna utgöra en svår balansgång. Vi vet att många aktörer och länder vill använda CBA för att skydda den inhemska industrin från konkurrens utifrån, snarare än som klimatåtgärd. Det är av stor vikt att inte låter sig bakbindas av fina klimatpolitiska ord, utan säkerställer en rimlig utformning av systemet. Enligt måste det vara en grundläggande förutsättning för tullar av detta slag att de går att förena med (General on Tariffs and Trade) som reglerar varuhandel mellan länder i . Annars ska de inte genomföras. måste säkerställa att inte sätts permanent ur spel. har öppnat för att revidera de regelverk som säger att medlemsländer inte får subventionera den egna industrin. Inte minst driver på för en ordning där reglerna tillåter subventioner av några få europeiska storföretag. Syftet man för fram är att det blir enklare att möta global konkurrens. Trots det vällovliga syftet skulle konsekvensen snarare bli att små och medelstora företag i hamnar i kläm som EU-länderna genom sådana subventioner skulle riskera att elda på ett redan spänt läge i världshandeln. bör slå vakt om de regelverk som finns och agera motpol till dem som vill öppna för subventioner till storföretag. Tullfrihet för klimatviktiga komponenter Tullar på olika komponenter som behövs för att bygga ett klimatneutralt samhälle innebär att omställningen blir dyrare och sinkas. Alla importtullar på varor som behövs i den klimatneutrala ekonomin måste tas bort, exempelvis på biobränslen, solceller och vindkrafts- och kärnkraftskomponenter. Vi har sett hur solenergimarknaden vuxit sedan EU lättade på tullar 2018. Lägre priser på solceller öppnar en möjlighet för tillkomsten av solcellsprojekt som projekteras utan statliga stöd, vilket redan kommit i gång på den europeiska kontinenten. Många svenska företag ligger långt fram i den miljötekniska utvecklingen och skulle vid friare handel kunna bidra mer till global omställning. Internationell handel är en förutsättning för ekonomisk tillväxt inte bara i utan även i utvecklingsländer. Därför måste handels- och biståndspolitiken gå hand i hand. ska driva på för att EU ska fortsätta slopa exporttullar för de minst utvecklade länderna och verka för att fattiga länder kommer längre fram i handelskedjan så att de inte fastnar i rollen som råvaruproducenter. Här finns inget utrymme för protektionism från EU:s sida. EU bör även lägga mer kraft på att verka för minskade handelshinder utvecklingsländer emellan – hinder som ofta kan vara högre än mellan dessa länder och EU. Det exportfrämjande arbetet ska bland annat möjliggöra för svenska företag att expandera och nå nya marknader. Genom dialog med näringsliv och andra berörda aktörer kan de insatser som staten är med och stödjer fokuseras strategiskt. Att sträva efter samordning av insatser är viktigt för att utväxlingen av resurserna ska bli så god som möjligt. Uppföljning ska alltid ske för att det ska framgå tydligt om satsningar har fått avsedd effekt. Det ger förutsättningar för kostnadseffektiva prioriteringar. Vi tror på en ökad uppmärksamhet för EKN – – som har uppdraget att främja svensk export och svenska företags internationalisering. Det gör man genom att försäkra exportföretag och banker mot risken för att inte få betalt i exportaffärer, så att de kan genomföra fler säkra exportaffärer. Om företag får bättre information om möjligheten att söka garantier där, kan det bidra till att fler vågar exportera. Välfärdstjänster bör uppmärksammas som potentiell exportframgång. Den internationella marknaden för välfärdstjänster väntas bli allt större framöver. finns ett kunnande och kvalitetsarbete inom svenska välfärdsföretag som håller hög nivå. Att underlätta för internationalisering av till exempel vårdkoncept och effektiva beprövade arbetssätt kan vara gynnsamt såväl för svensk ekonomisk utveckling som för internationell hälsoutveckling. Med hänvisning till andra angelägna satsningar i vår budget, såsom konkurrenskraftiga skattereformer för jobb och företagande, satsningar på välfärdens kärna och ett förstärkt rättsväsende, reduceras vissa anslag under detta utgiftsområde i relation till regeringens förslag. Vi menar vidare, som vi anför i motionen, att det finns en effektiviseringspotential inom ramen för företagsstödsystemet. Det är bland annat därför vi tillför till anslag 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Det kan möjliggöra effektutvärderingar i ökad omfattning och bidra till kunskap om hur kostnadseffektiv stödgivning kan säkerställas. Anslag 1:1, 1:3 samt 1:5 minskar då vi fortsätter att avvisa samma utökningar som i samband med budgetpropositionen . Inom anslag 1:5 ställer vi oss emellertid bakom medel till elektrifiering av fordonsparken från nämnda budgetproposition. Inom anslaget avvisas liksom de utökade medlen om till Nationella innovationsrådet från fjolårets budgetproposition. Regeringens medelstilldelning i innevarande proposition till det som benämns Omställning och utveckling för hållbar besöksnäring, och som återfinns under anslag 1:5, men även anslag 1:4 samt anslag 1:7, avvisas till förmån för andra prioriteringar och insatser. Under anslag 1:2 avräknar vi från forskningsmedlen FOI-prop. Medlen fördelar vi istället till en forskningssatsning på kärnkraft som totalt uppgår till (anslag 1:4, utgiftsområde 21 Energi). Inom samma anslag avvisas regeringens tilldelning avseende Omställning arbetsmaskiner 2021–2022. Inom anslag 1:4 tillför i en satsning på etablering av ägarskifteskontor. Till förmån för andra prioriteringar avvisas regeringens tillskott av medel till Visit inom anslag 1:7, innevarande budgetproposition. Likaså avvisar vi regeringens ytterligare medel till anslag 1:8. Anslag 2:2 reduceras med för effektivisering av verksamhet. Och i linje med förra årets prioriteringar reduceras anslag 2:3 med och anslag 2:4 med . Under nytt anslag, Central plattform för regelgivning, satsar .