mot · H8022035 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp arbetet med att förverkliga och återrapportera till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheter till karriärtjänst med större ansvar och högre lön för socialsekreterare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsgivarna ska stärka mentorskapet och öka tillgången till cheferna för nyexaminerade socialsekreterare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsgivarna behöver utveckla och samordna riskbedömningar inför besök och hotfulla situationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell specialistutbildning på avancerad nivå för socialsekreterare inom den sociala barn- och ungdomsvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja kompetenskraven för personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa legitimationskrav på myndighetsutövande medarbetare i socialt arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa socialtjänstassistenter för att avlasta socialsekreterare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga det förebyggande arbetet i socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samarbetet mellan skolan, skolhälsovården och kring barn som placerats utanför hemmet ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att informera vårdnadshavare till placerade barn om vikten av vaccination och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning och utvärdering av den lagreglerade skyldigheten (5 kap. 1 d § SoL) att tillse att hälsoundersökningar sker för samhällsplacerade barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en handlings- och åtgärdsplan för uppföljning av tidigare placerade barn, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att barn och vuxna som farit illa under sin placering i högre grad erbjuds eftervård, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av de läkemedel som förskrivs till barn, utanför godkänd produktinformation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att riktade insatser tas fram för att bekämpa den psykiska ohälsan hos placerade och tidigare placerade barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att IVO:s uppdrag behöver förtydligas så att placerade barn och unga i högre grad än skyddas och att deras tillvaro och situation alltid följs upp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få en handlingsplan för att bättre kunna stödja och följa upp placerade barns skolresultat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att även registrera anmälningar som inte leder till åtgärd för att användas vid framtida utredningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja alla hinder för kommuner att samarbeta över kommungränserna kring den sociala barn- och ungdomsvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) tillsammans med Inspektionen för vård och omsorg () bör få i uppdrag att samverka för att förebygga att barn avviker från boenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge barn som placerats i hem enligt socialtjänstlagen ett barnombud och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge barnombudet insyn och skyldighet att rapportera missförhållanden gällande omkostnadsbidraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barnets vårdplan ska revideras senast då barnet varit placerad och då om möjligt avse det långsiktiga boendet för barnet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i de fall placeringen fortsätter även ska vårdnadsöverflyttning prövas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en bred översyn och förslag till stödåtgärder vid vårdnadsöverflyttning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska erbjuda en kontaktperson till den som lyckas bryta sig loss från hedersrelaterat våld och förtryck, i syfte att ge stöd och vägledning i uppbyggandet av ett nytt liv, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra och utveckla stödverksamhet, utbildningar och diskussionsforum gällande föräldraskap med bakgrund i hederskulturer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som bidrar till att barnäktenskap kommer till stånd ska bära straffansvar för detta, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för utökad kartläggning och fler undersökningar för att motverka barnäktenskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att socialnämnden bör ges rätt att besluta om utreseförbud för att skydda ett barn från könsstympning, tvångsäktenskap eller liknande övergrepp, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbrukare och företagare i jordbrukssektorn mot ersättning ska kunna erbjuda kommuner och regioner grön omsorg, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en kontakt mellan den unga, föräldrarna, socialtjänst och polis ska ske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att tillsätta en för barn och unga som tar sitt liv, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödboendeform som norm för äldre ensamkommande asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att bostadspolitiska reformer och nybyggnation ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att riktade insatser mot hemlösa grupper ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för bättre samverkan mellan socialtjänst, andra myndigheter och civilsamhället för att komma till rätta med hemlöshet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta fram ett paket med åtgärder för att stärka personers livssituation bl.a. genom att förbättra barnfamiljers ekonomi genom stärkt föräldrapenning och bostadsbidrag och ett stärkt underhållsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om det i socialtjänstlagen behöver göras ett undantag som vilar på så att inget barn i blir hemlös och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det vid beviljande av försörjningsstöd alltid ska finnas ett aktiverings- och prestationskrav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vad man kan göra åt skillnaden mellan bidrag och lön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att regelverket vad gäller försörjningsstöd vid deltidsarbete ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att socialtjänstlagen bör ändras så att kommuner vid behov ska kunna göra regelbundna oanmälda hembesök hos den som har försörjningsstöd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett nationellt register över familjehem och jourhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett certifieringssystem för familjehem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en samordnande funktion där familjehemmets tidigare historik samlas i en nationell databas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsyn av måste stärkas och att det måste genomföras tydliga följdåtgärder vid allvarliga brister och upprepade försummelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid misstanke av införsel av droger på Sis-verksamheter måste personal ges möjlighet att begära en kroppsbesiktning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de lagar som reglerar Sis-verksamheter måste ses över för att bättre harmoniera med verksamhetens uppdrag och önskemål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare öka antalet inspektioner av HVB, Sis och LSS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det måste göras en översyn av Sis-anläggningar så att de är anpassade och håller god säkerhet för att trygga såväl personal som de boende och tillkännager detta för regeringen. Ett väl fungerande skyddsnät är viktigt i det svenska välfärdssamhället. Människor måste ges det stöd som krävs för att kunna fungera i samhället som krav måste ställas på att också ta eget ansvar för såväl sin försörjning som livet i övrigt. arbete och funktion är helt avgörande för ett väl fungerande samhälle, och deras ansvar och uppdrag är väldigt omfattande. Ett av de viktiga uppdragen är att hjälpa och stödja barn och unga i utsatta livssituationer för att ge dem en trygg och säker uppväxt. Det är därför ytterst viktigt att genom stöd och handledning samt möjligheter till specialist- och vidareutbildning stärka kompetensen hos personalen i den sociala barn- och ungdomsvården. God vård och behandling för de barn och ungdomar som av olika anledningar placerats utanför hemmet måste säkerställas för att på så sätt rusta dem för framtiden. Samhällets skyddsnät ska säkerställa ett tryggt liv både socialt och ekonomiskt. Inga barn eller ungdomar ska mot sin vilja tvingas till könsstympning eller tvångsäktenskap eller utsättas för andra psykiska eller fysiska övergrepp. Tydliga handlingsplaner måste därför tas fram för att förebygga detta men också handlingsplaner för hur samhället ska agera när någonting redan hänt. För att barn ska få bättre skydd och rättigheter är nu svensk lag. Det är viktigt att allt offentligt arbete nu även ses ur ett barnperspektiv. Vi sverigedemokrater menar att det är viktigt att regeringen följer upp arbetet med att förverkliga och rapporterar till hur genomförandet sker. ställs det stora krav på socialsekreterare när det gäller yrkesskicklighet och erfarenhet. De fattar ofta viktiga beslut som påverkar människors liv och då inte sällan barns. När ett barn hamnar i en utsatt situation, till exempel när det handlar om brister i omsorg, kränkande behandling, hot eller någon form av våld, har kommunernas socialtjänst det yttersta ansvaret för att se till att barn som far illa får skydd och stöd. Det är och socialsekreteraren som har en avgörande roll för utsatta barn. I deras arbetsuppgifter ingår att fatta svåra och ingripande beslut som kan vara livsavgörande för barnet. Erfarenhet, kontinuitet och förtroende är viktiga förutsättningar för arbetet. är tyvärr personalomsättningen hög bland socialarbetare och ofta tvingas man ta in hyrpersonal. Många socialsekreterare funderar på att sluta och en del sjukskriver sig. En av fyra socialsekreterare lider av psykiska påfrestningar, såsom sömnbesvär () samt oro och ångest () enligt rapporten besvär 2016. har antalet anmälningar om arbetssjukdomar inom yrket ökat , visar arbetsskadestatistik. Samma studie visar att personer som jobbar inom sociala tjänster och offentlig förvaltning ligger över snittet vad gäller arbetsrelaterade besvär och bland socialsekreterare är det så många som som har upplevt besvär . Socialsekreterarna anser att de har en för tung arbetsbelastning. Det brister i introduktion för nyutbildade och de nyutexaminerade socialsekreterarna får komplexa ärenden utan adekvat förberedelse. granskning visar att trycket på socialsekreterarna är extremt och att personal flyr från yrket. För att kunna rekrytera och behålla socialsekreterare behöver vara en attraktiv arbetsgivare som erbjuder konkurrenskraftiga villkor. Det behövs ett flertal åtgärder för att stärka medarbetare. Socialsekreterare ska ha möjlighet till karriärtjänster där kvalificerade socialsekreterare får större ansvar men också högre lön. Det är viktigt att arbetsgivarna stärker mentorskapet för nyexaminerade socialsekreterare och tillgången till cheferna. Dessutom behöver arbetsgivarna skapa medvetenhet om, och åtgärder mot, hotfulla och våldsamma situationer. Mer än var tredje person inom yrket uppger att de blivit utsatta enligt granskning, men benägenheten att anmäla hot och våld är liten. Socialsekreterarna måste få stöd och hjälp i att anmäla mer och att känna sig trygga i detta. Det behöver utvecklas och samordnas en riskbedömning inför besök och hotfulla situationer på ett helt annat sätt än man gör . föreslog en specialistutbildning på avancerad nivå för socialsekreterare inom den sociala barn- och ungdomsvården. De flesta remissinstanser såg positivt på detta men förslaget förverkligades aldrig. Genom att införa specialistsocionomer med barn och unga som inriktning ökar kompetensen hos socialsekreterarna och det ger redan erfarna socialsekreterare en karriärväg. Det bör tas fram en nationell specialistutbildning för landets socialsekreterare som arbetar med barn och unga. Det behöver också utredas om det ska ställas samma legitimationskrav på myndighetsutövande medarbetare i socialt arbete som finns inom t.ex. medicinska yrken eller bland lärare. Lika viktigt som att kompetensnivån bland personal höjs är det att personalen kontinuerligt granskas och formellt prövas i lämplighet. Ett legitimationskrav för socialsekreterare ökar både status, kompetenskrav och lämplighetsgranskning. Detta kräver att utbildning, kompetens och förutsättningar ses över, utvecklas och stärks. För att avlasta socialsekreteraren bör det även införas socialtjänstassistenter som kan ta över och avlasta en del av socialsekreterarens arbetsuppgifter. Vikten av tidiga insatser har ett stort och viktigt ansvar där de i ett tidigt skede ska fånga upp barn och unga som riskerar att fara illa. Hembesök är en viktig och effektiv insats och bör göras oftare och högre upp i åldrarna. Vi menar att ett sätt att lyckas med tidiga och förebyggande insatser är ökad närvaro där målgrupperna finns. En socialtjänst med ökad närvaro på fritidsgårdar och skolor eller andra typiska platser där barn och unga befinner sig, har större möjlighet att förebygga och fånga upp . En annan fördel är att ökad närvaro och ökade spontansamtal avdramatiserar eventuell framtida kontakt med . Därför måste det förebyggande arbetet förtydligas i socialtjänstlagen. Det är också av relevans att utvärdera preventiva insatser genom kartläggning och analys. för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) bör få i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av förebyggande arbete. Fysisk, psykisk och oral hälsa Samarbetet mellan skolan, skolhälsovården och kring barn som placerats utanför hemmet på grund av tidigare omsorgsbrist bör stärkas. omsorgsbrist innebär inte sällan att våra olika vaccinationsprogram inte har följts. Barn och unga som placeras går dessutom ofta miste om den kontinuerliga hälso- och sjukvård och tandvård som de har rätt till. I SBU:s undersökning uppger mindre än hälften av de tillfrågade kommunerna att de har rutiner för att hälsa och tandhälsa undersöks hos placerade barn och unga. Det är dock få kommuner som i praktiken faktiskt ser till att alla får initiala och uppföljande hälsoundersökningar samt tandhälsoundersökningar. Oral hälsa har i flera studier visats vara avsevärt sämre bland placerade barn och unga jämfört med andra jämnåriga. Tandhälsoproblemen bestod främst i obehandlad karies som rapporterades hos mellan . Dessutom hade tonåringarna mer karies än förskolebarnen, vilket också tydde på att ungdomarna hade ackumulerad ohälsa och att de inte hade fått någon behandling . En annan studie rapporterar att så många som av placerade barn och unga i åldern 7–17 hade obehandlad karies. Barn som är helt ovaccinerade eller partiellt vaccinerade eller där man inte alls känner till vaccinationsstatus ger såväl barnhälsovården som skolhälsovården återkommande utmaningar. Därför är det viktigt att vid placering informera vårdnadshavare om vikten av vaccination och vid medgivande komplettera. finns en lagreglerad skyldighet (5 kap. 1 d § SoL) att tillse att hälsoundersökningar sker för samhällsplacerade barn och unga. Dessa lagändringar måste följas upp och utvärderas för att utröna om det finns skäl till en förstärkt lagreglering och en stärkt tillämpning av lagen. En rad studier har visat att placerade barn har höga överrisker, jämfört med jämnåriga, för att få allvarliga hälsoproblem även i vuxen ålder. Det kan vara såväl fysiska problem som psykiska hälsoproblem. Detsamma gäller för tidig död i vuxen ålder, inklusive självmord, även efter justeringar för socioekonomiska bakgrundsfaktorer. I en svensk nationell registerstudie handlade det om fyrfaldiga överrisker för suicid i ung vuxen ålder. Regeringen bör därför ta fram en handlings- och åtgärdsplan för uppföljning av tidigare placerade barn. Stöd och hjälp måste finnas även efter placeringens upphörande. Uppföljning, stöd och hjälp måste inte minst finnas där för de barn och vuxna som dessutom farit illa under sin placering. Behovet av eftervård är stort och därför ska sådan erbjudas i högre grad . Placerade barns psykiska ohälsa måste tas på största allvar och dessa barn behöver professionell hjälp direkt. Forskning visar att familjehemsplacerade barn har mycket höga risker för framtida problem som missbruk, kriminalitet och psykisk ohälsa. Det är därför viktigt att alla ansvariga runt barnet är medvetna och uppmärksamma på barn som mår dåligt. Posttraumatisk stress kan visa sig på olika sätt hos olika barn och kan leda till att barnet har svårt att minnas viktiga delar av det som hänt men också att de kan ta på sig skuld och känna skam. av barnen på de särskilda ungdomshemmen har en psykisk diagnos enligt . påbörjade användning av psykofarmaka under sin placering. Det skrivs ut alltmer psykofarmaka i den här gruppen barn och unga och det finns en överrepresentation av självskadebeteende och suicidförsök. En del läkemedel som skrivs ut till barn saknar dessutom dokumentation om effekt, dosering och säkerhet för just barn och används utanför godkänd produktinformation. Det krävs riktade insatser för att bekämpa den psykiska ohälsan i den här gruppen. De behöver trygghet och en väl fungerande vårdkedja som fångar upp dem . Inspektionen för vård och omsorgs () uppdrag behöver förtydligas så att placerade barn och unga i högre grad skyddas och deras tillvaro och situation alltid följs upp. Ofta beror placerade barns skolmisslyckanden på den utsatthet de levt med men även luckor i skolgången och stress i kombination med låga förväntningar. Något som dock givit lovande resultat för dessa barn är i de kommuner där man utvecklat modeller för ett strukturerat samarbete mellan skola och socialtjänst kring placerade barns skolgång och där man systematiskt följt upp barnens kunskapsnivå. Det finns forskning som visar att godkända skolresultat har en stor skyddande verkan för dessa barn. bör få en handlingsplan för att bättre kunna stödja och följa upp placerade barns skolresultat. För att placerade barn och unga med psykisk ohälsa ska få adekvat vård och omsorg är samverkan mellan alla aktörer som delar ansvaret för barnets hälsa ofta en förutsättning. En kontinuerlig uppföljning av patientens tillstånd och läkemedelsbehandlingens effekt behöver säkerställas. De anmälningar till som leder till åtgärder är tillgängliga för sökning, men rättsläget är oklart vad gäller de anmälningar som inte lett till åtgärd. Det är viktigt att rättsläget klargörs även för anmälningar som inte leder till någon åtgärd så att de kan användas vid framtida utredningar. Det måste gå smidigare att samarbeta över kommungränser kring den sociala barn- och ungdomsvården. Alla hinder bör undanröjas för att förbättra skyddsnätet för utsatta barn och unga. Barn som avviker från boenden försvinner barn från boenden och det finns många orsaker till att det sker. Det kan bero på missförhållanden som hot, kränkningar, våld och övergrepp. Det kan också bero på psykisk ohälsa eller att barnet saknar sin familj och sina vänner. Enligt studier har det visat sig att ju fler omplaceringar ett barn varit med om, desto större risk finns att barnet avviker från sin familjehemsplacering. Många förstår inte att de hamnar i en än värre situation när de lämnar sitt familjehem. Barn som är försvunna vittnar om boende på gatan, sexuellt utnyttjande, våld och narkotika. När barn sedan återfinns har de ofta ett mycket stort vårdbehov. Det är viktigt att samhället förebygger så att barn inte avviker från sin placering. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys tillsammans med Inspektionen för vård och omsorg () bör få i uppdrag att samverka för att förebygga att barn avviker, men också för att dessa barn får stöd, skydd och den vård de behöver när de kommer tillbaka. Barnens rätt i samhället måste stärkas. Barn som är placerade i hem enligt socialtjänstlagen känner ofta att ingen lyssnar på dem. Att vara exkluderad utan att på något sätt kunna påverka sin egen situation är en känsla av vanmakt och kan resultera i revolt, självskadebeteende och kanske att man som ungdom hamnar på glid och senare även i kriminalitet. Därför ska barn ges ett barnombud som är oberoende av och andra myndigheter. Barnombudet ska finnas som stöd för den unge mellan familjehem och socialtjänst och ska också ges möjlighet till insyn över omkostnadsbidraget för att stärka barnets ekonomiska rätt. Ifall barnombudet upptäcker oegentligheter och missförhållanden skall denne ha anmälningsplikt. Vid en vårdnadsprocess där föräldrar separerar är det viktigt att yrkesverksamma som ansvarar för vårdnadsutredningar har adekvat kunskap kring barns behov så att processen blir så smidig som möjligt. Utredningsprocessen bör ses över för att baseras på kunskap och säkerställa att de beslut som tas alltid blir till barnets bästa. I utredningen ska frågor som rör föräldrars kriminalitet och missbruk utredas liksom våld i familjen. Barnperspektivet i vårdnadsutredningar måste stärkas och därför behövs ett kunskapslyft för yrkesverksamma som handhar vårdnadsutredningar. anser också att i de fall skilsmässa är den enda utvägen för en familj bör det utredas ifall barnen kan få särskilt stöd. Barnets bästa ska alltid väga tyngst och därför bör barn inte flyttas från familjehem när det strider mot barnets bästa. Barnrättsperspektivet i den sociala barn- och ungdomsvården samt tvångsvården måste stärkas.