mot · H8023422 · 2020-10-06 00:00:00 — är också en viktig del i det livslånga lärandet, som möjliggör både kompetensutveckling och karriärsväxling. Även inom behöver tillgängligheten för yrkesverksamma förbättras genom fler fristående kurser samt kurser på deltid och distans. För att underlätta karriärbyten till bristyrken bör det också finnas möjlighet för utbildningsarrangörer att erbjuda preparandutbildningar så att fler kan få behörighet till . kommer regeringens proposition för forskning, innovation och högre utbildning. Vi moderater ställer oss bakom de medel som anslås i budgetpropositionen till forskning och innovation och kommer likt regeringen att redovisa vår politik på området under behandlingen av propositionen. Vi ökar dock redan nu anslagen till forskning och innovation med med anledning av vår forskningssatsning på nästa generations kärnkraft. behöver återigen bli ett land där man kan börja med nästan ingenting och ta sig nästan hur långt som helst. Där vad du gör, och vart du är på väg, är viktigare än var du kommer ifrån. Ett ja till att stanna i ska också betyda ett ja till att kunna komma in i samhället. Så är det inte alltid . Det behövs en ny integrationspolitik. Med högre ställda krav och förväntningar. Med fokus på språk, jobb och gemensamma värderingar. Verklig integration börjar med svenska språket. Språket ska gå som en röd tråd från nyanländ via nyanställd till ny svensk medborgare. Språket är också ett verktyg för att förstå våra grundläggande värderingar. I har alla individuella rättigheter. Här råder jämlikhet mellan könen. I jobbar både män och kvinnor, och man får gifta sig med vem man vill. Här har både killar och tjejer rätt att både bada och spela fotboll. Här har barn egna rättigheter. En central del i arbetet med att förbättra integrationen är att bryta bidragsberoende. Alltför många som invandrat till fastnar i bidragsförsörjning. Drivkraften att gå från bidrag till jobb måste öka men det behövs också ytterligare reformer. Den som är ny i behöver gå snabbare från etablering till egen försörjning. Det kräver förändringar av etableringsprogrammet. Det behövs tydligare krav på att lära sig svenska och på att utbilda sig för att möta kraven på svensk arbetsmarknad. Närmare hälften av alla som är inskrivna i etableringsuppdraget har en förgymnasial utbildning. Vägen till ett jobb kommer därför ofta behöva gå via den kommunala vuxenutbildningen. Inom ramen för migrationsöverenskommelsen drev på för en utbildningsplikt för vuxna nyanlända med kort utbildning. En form av utbildningsplikt har införts. Resultatet är blygsamt. Dessutom är innehållet i utbildningsplikten oklart och behöver förtydligas. Eftersom har stora brister och resultaten för nyanländas etablering i inte är tillfredsställande anser vi att de kommuner som vill bör kunna ta över ansvaret för integrationen och etableringen av nyanlända. Omfattande språkreform för snabbare integration För att lösa integrationskris behövs tydliga vägar in i det svenska samhället. Då är svenska språket helt avgörande. vill därför genomföra en stor språkreform. Omfattande forskning visar att språket är en förutsättning för lyckad integration. Det är nyckeln till att förstå varandra, och till att förstå vår kultur och våra värderingar. Språket är centralt för individens möjligheter till demokratisk delaktighet, och för att förstå vilka rättigheter och skyldigheter vi har i . Det gemensamma språket är grundläggande för sammanhållningen i vårt land. vill att språket ska gå som en röd tråd, från nyanländ, via nyanställd till ny svensk medborgare. Det ska vara ett krav för permanent uppehållstillstånd och medborgarskap. Därför föreslår i den här budgetmotionen en stor språkreform. Skärp kraven på sfi Fler måste klara svenska för invandrare (sfi) för att ta sig vidare till jobb eller utbildning. vill därför ställa högre krav på deltagarna i sfi. Varje person som påbörjar sfi ska få en individuell prestationsplan som uppskattar tiden det kommer att ta att slutföra varje kurs och studieväg. Vid avbrutna studier eller studier som inte fullföljs med godkända resultat ska de ekonomiska ersättningarna reduceras eller stoppas. Språkkrav för permanent uppehållstillstånd och medborgarskap Grundläggande kunskaper i svenska har stor betydelse för integrationen. Vill man få permanent uppehållstillstånd och slutligen bli svensk medborgare är det därför rimligt att man också lär sig svenska. vill att godkända grundläggande kunskaper i svenska språket ska vara ett krav för att få såväl permanent uppehållstillstånd som medborgarskap. Begränsad rätt till betald tolk är rätten till tolk för den som inte behärskar svenska i princip obegränsad vid kontakter med myndigheter. Det spelar ingen roll hur länge man har varit i . Tolktjänster och tolkningens infrastruktur kostar det offentliga . Det här skickar helt fel signaler om det egna ansvaret att lära sig svenska, och värdet av det svenska språket. föreslår därför att rätten till betald tolk upphör för personer som har permanent uppehållstillstånd. Undantag ska göras vid brottmål eller utlänningsmål i de fall då det står klart att ett tolkbehov föreligger. För att nyanlända ska ha samma möjligheter som andra barn att klara skolan är det viktigt att de inte måste börja första klass med att lära sig svenska. Därför föreslår att alla nyanlända barn i förskoleåldern och barn till nyanlända föräldrar ska omfattas av en obligatorisk språkförskola . Mer svenska för de elever som behöver det För elever i lågstadiet som inte behärskar svenska språket ska tidig sommarskola och läxhjälp sättas in. Inga barn ska kunna börja i nästa klass utan tillräcklig svenska för att klara av undervisningen. Men det räcker inte. Nästan fyra av tio elever som läser ”svenska som andraspråk” lämnar nian utan godkänt betyg – som av eleverna som läser ordinarie svenska klarar godkänt. Målet måste vara att alla elever ska lämna med behörighet till gymnasiet. Därför föreslår att ”elevens val” avskaffas i sin nuvarande form och att timmarna fördelas över de ämnen där eleven har störst behov. Sammantaget kommer detta att öka chansen för både barn och vuxna att komma in i samhället, få bra utbildning och bli framgångsrika i . Obligatorisk samhällsorientering med fokus på värderingar Samhällsorientering ska vara obligatorisk från dag ett i för alla som är asylsökande. Den som inte deltar i de aktiviteter arrangerar ska inte heller ha rätt till den dagersättning som asylsökande annars får. vill utöka samhällsorienteringen för nyanlända från 60 och införa en examination, ett samhällstest. Krav på grundläggande samhällskunskaper ska också vara en förutsättning för att få medborgarskap. Barn måste känna till sina rättigheter för att kunna hävda dem. Därför vill att alla grund- och gymnasieskolor ska ges i uppdrag att genomföra en kortare samhällsorientering – anpassad till elevens ålder. Den bör även innehålla praktisk information om vart man som barn kan vända sig för att ta tillvara sina rättigheter eller få stöd och hjälp. Även personer ska omfattas av krav på deltagande i samhällsorientering, såvida det inte är olämpligt med hänsyn till sjukdom och dålig hälsa. De äldre i familjen är ofta värderingsbärare och det är viktigt att information om samhällets rättigheter och skyldigheter även kommer dem till godo. I ska ingen ha rätt att hindra någon annan från att gå ut och röra sig fritt, träffa kompisar, besöka ett badhus, jobba eller skaffa sig en utbildning. Men lever många vuxna och barn under hedersrelaterat våld och förtryck. Att blunda för hedersvåld och hedersförtryck är att svika de människor som är utsatta. När värderingarna om jämställdhet och frihet utmanas så måste det motverkas dels genom en livskraftig värderingsdebatt, dels genom konkret politik. Det svenska samhället behöver arbeta mer aktivt med att motarbeta ojämställdhet samt stödja människor och organisationer som verkar för jämställdhet och respekt för individens frihet i alla delar av . En särskild brottsrubricering för hedersbrott bör införas och moralpoliser, som tvingar kvinnor att följa informella regler i vissa förortsområden, förbjudas. Vidare vill vi möjliggöra tillträdesförbud för personer som skapar otrygghet och begränsar andra personers rörelsefrihet i hederns namn. 4.2.5 Landsbygdspaket för ökad produktion För är det självklart att hela landets utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas tillvara. Jordbruket, livsmedelsindustrin och skogsindustrin lägger grunden för en livskraftig landsbygd. Vi vill stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas i de gröna näringarna. Det finns stor potential för jordbruket att öka livsmedelsproduktionen och förädlingsvärdet och stärka exporten. Svenskt jordbruk ligger i framkant när det kommer till djurskydd och miljö- och klimathänsyn. Ju mer som produceras i , desto bättre. Skogsindustrin är enskilt största nettoexportör och bidrar till den gröna omställningen av samhället både genom att binda stora mängder kol och genom att fossilbaserade bränslen och produkter byts mot ut mot biobaserade. De svenska lantbrukarna ska behandlas respektfullt, som företagare som förtjänar långsiktiga och rimliga spelregler och konkurrensvillkor. vill underlätta och stärka konkurrenskraften för svenska lantbrukare genom att minska regelbördan och sänka kostnaderna. Vi satsar 2021–2023 på ett landsbygdspaket för att öka produktionen i både jord- och skogsbruket. Bland annat innebär det förstärkningar av livsmedelsstrategin, nedsättningar av slakteriavgifter – som är bland högsta – och mer pengar till länsstyrelserna för att korta handläggningstiderna av miljötillståndsansökningar. anser också att det är statens ansvar att bekosta skyddsjakten av skadegörande djur. 5 plan för att bekämpa kriminaliteten De kriminella gängen flyttar fram sina positioner – och befäster dem med egna vägspärrar. De så kallade förnedringsrånen fortsätter och blir allt grövre. Om ska bli ett tryggare land att bo och leva i krävs en politisk mobilisering mot det grova våldet här och – med mönsterbrytande åtgärder. Och det kräver en politik som konsekvent stärker polisen genom resurser för att få fler polisanställda – särskilt i yttre tjänst – och goda villkor så att fler väljer att bli poliser och så att de som är poliser stannar kvar i yrket. En stramare rättspolitik krävs med exempelvis dubbla straff för gängkriminella, slopad mängdrabatt och ungdomsrabatt samt en uthållig kamp mot terrorismen. Det i sin tur kräver förstärkningar av hela rättsapparaten. Att lag och ordning upprätthålls är en förutsättning för att samhället ska fungera. I denna budgetmotion tar stora steg för att upprätta trygghet genom en plan för att krossa gängen, fler poliser i yttre tjänst och en förstärkning av hela rättsväsendet. 5.1 Mönsterbrytande åtgärder för att bekämpa gängen Gängvåldet är ett större hot mot nu än . Bara har fler än 150 personer dödats i över 1 100 skjutningar. Polisen bedömer att det finns 5 000 medlemmar i kriminella nätverk i utsatta områden som är beredda att skjuta andra. Dessutom finns ett 40-tal kriminella klaner varav flera kommit till enbart i syfte att begå brott. Med sitt våldskapital skapar gängen parallellsamhällen där människor inte vågar vittna och staten är alltmer frånvarande. Allt yngre barn rekryteras som spejare, hantlangare och ibland till och med mördare – i stället för att gå i skolan. När kriminella sätter upp egna lagar och regler – ja, till och med vägspärrar – och dikterar villkoren i hela områden, då är brottsligheten systemhotande. har hämtat inspiration från vad som fungerat i och går fram med ett samlat program av mönsterbrytande reformer, för att stoppa de kriminella gängen. Dubbla straff för gängkriminella vill införa en gängbestämmelse som kan leda till dubbla straff för vissa brott som har ett samband med uppgörelser i kriminella grupperingar. En sådan typ av straffskärpningsgrund finns i och tillämpades bland annat i domen efter den uppmärksammade dödsskjutning då svenska gängmedlemmar dömdes till långa fängelsestraff. Exempel på brott som skulle kunna aktualisera tillämpning av gängbestämmelsen är misshandel, rån, olaga hot, olaga frihetsberövande, utpressning, hot och våld mot tjänsteman samt övergrepp i rättssak. För att hitta fler illegala vapen bör de brottsbekämpande myndigheterna ha bättre möjligheter att – och vid vissa platser – visitera personer i syfte att söka efter just vapen. vill att polisen, efter beslut från åklagare, ska kunna upprätta visitationszoner där de ges utökade befogenheter att söka efter vapen och handgranater på människor och i fordon. Ett beslut om att upprätta en visitationszon får endast fattas när det finns en beaktansvärd risk för att illegala vapen finns i eller kommer transporteras genom ett visst område. Zonerna ska vara tillfälliga och begränsade till ytan. Det ska inte krävas någon konkret misstanke om brott för att kontroll ska kunna ske. Allvarlig brottslighet är oftast svår att utreda eftersom de som kommit i kontakt med den varken vågar eller vill berätta om vad de sett. Gängen håller delar av i ett järngrepp, och många vägrar vittna eller ens tala med polisen. är det i som huvudregel inte tillåtet med anonyma vittnen i domstol. Däremot är det möjligt att i domstol höra en person som är anställd av polisen eller försvaret under en så kallad kvalificerad skyddsidentitet. Det rör sig då i regel om poliser som bedriver spaning under täcknamn och därför har tilldelats andra personuppgifter. Detta kan i praktiken sägas vara ett undantag från förbudet mot anonymitet. Vi ser dock ett behov av att införa en möjlighet till anonymitet i domstol vid allvarlig brottslighet. Förutom polisspanare är det särskilt den som av en tillfällighet har blivit vittne till något som skulle kunna ha nytta av anonymitet. En sådan möjlighet finns i . Därför bör ett system med anonyma vittnen prövas. Gör det straffbart att vara med i ett kriminellt gäng föreslår att det införs ett straffrättsligt förbud mot att delta i eller ha samröre med en kriminell organisation. Det skulle leda till att fler gängmedlemmar döms till fängelsestraff och dessutom ge polisen nya möjligheter att agera mot gängen. Med gäng avses grupperingar som begår allvarliga brott, i första hand grova våldsbrott. Men det kan också handla om annan brottslighet, såsom grova narkotikabrott eller systematiska förmögenhetsbrott. Ett exempel på vad som kan utgöra ett deltagande i ett kriminellt gäng är att upprätta vägspärrar eller anordna möten där olika kriminella gäng deltar. förslag har bland annat tagit fasta på den nya lag som finns för att stoppa terrorister: förbud mot samröre med en terrororganisation. Öka avlyssning och övervakning av gängmedlemmar föreslår att det ska vara möjligt att sätta in hemlig avlyssning, dataavläsning och kameraövervakning, så kallade hemliga tvångsmedel, mot aktiva gängmedlemmar innan de begår brott, för att stoppa dem. En sådan möjlighet finns enligt lagen om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. Den begränsar sig dock i huvudsak till terrorist- och spioneribrott. vill vidare sänka ribban för när hemliga tvångsmedel ska kunna användas i brottsutredningar, genom att lagen om åtgärder för att utreda vissa samhällsfarliga brott ska omfatta grova brott som begås inom ramen för gängkriminalitet. Utredningslagen ger de brottsbekämpande myndigheterna särskilda möjligheter att använda hemliga tvångsmedel i samband med utredningar som rör annan typ av systemhotande brottslighet. Dessutom vill sänka kraven för när den så kallade inhämtningslagen får användas. Enligt inhämtningslagen får de brottsbekämpande myndigheterna inhämta uppgifter från teleoperatörer om vilka mobiltelefoner som funnits i ett visst geografiskt område i syfte att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet. De rättssäkerhetskrav som finns i dagens lagstiftning bör även gälla de nya möjligheter att använda tvångsmedel som nu föreslår. Till exempel ska tillstånd att använda hemliga tvångsmedel normalt prövas av domstol. Hindra att barn begår grova brott eller fostras in i kriminalitet Staten måste ta ett större ansvar för att barn som själva utsätter sig för risker genom att begå grova brott eller som fostras in i kriminalitet av sin egen familj omhändertas. Enligt polisen finns ett 40-tal släktbaserade kriminella nätverk i som ägnar sig åt organiserad brottslighet. I dessa nätverk är inte individen viktig – klanen går först. Där fostras barn till att ta över den organiserade brottsligheten och det saknas ambitioner att bli en del av samhället. Det finns också andra sammanhang där barn växer upp i en miljö präglad av grov organiserad brottslighet eller barnet själv återkommande begår grova brott. Enligt dagens lagstiftning kan ett omhändertagande enligt LVU (lagen om särskilda bestämmelser om vård av unga) vara aktuellt i samtliga dessa fall – när det finns risker för att barnets hälsa och utveckling skadas. Problemet är dock att det sker i för få fall. För att åstadkomma fler omhändertaganden enligt LVU måste staten ta ett större ansvar. En anledning till att omhändertaganden sker för sällan är kostnaden. Det är i huvudsak statens uppgift att upprätthålla lag och ordning, inte kommunernas, och staten bör därför stå för en större del av notan . Staten måste ställa tydligare krav på att fler barn i riskmiljöer ska omhändertas. Det handlar både om en tydligare styrning och om att, vid behov, ändra i regelverken. De brottsbekämpande myndigheterna måste användas vid behov. Polisen har ofta god kännedom om vilka barn som växer upp i kriminella miljöer. Därför bör åklagare kunna ansöka och fatta beslut om omhändertagande enligt LVU. har bara socialnämnden behörighet att göra en sådan ansökan. Myndigheter ska dela all relevant information med polisen Enligt dagens regler får myndigheter som utgångspunkt inte dela information med polisen, men det finns flera undantag. Dessa regler fungerar dåligt, eftersom det råder stor osäkerhet hos myndigheterna om när och hur undantagen kan tillämpas. menar att ribban för när information delas mellan myndigheter i brottsbekämpande syfte måste sänkas. Det är också centralt att den ovisshet som följer av dagens komplicerade regelverk undanröjs; oro för att göra fel får inte stoppa myndigheter från att göra allt som är möjligt för att förhindra kriminalitet, i synnerhet gängvåld. Därför bör det införas en ny huvudregel i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att myndigheter får dela uppgifter i sin verksamhet med polisen och andra brottsbekämpande myndigheter om det behövs för att förhindra eller utreda brott som kan leda till fängelse. Sedan får preciserade undantag införas för uppgifter där det intresse som sekretessen ska skydda är så starkt att det överhuvudtaget inte – eller endast under vissa förutsättningar – bör delas med polisen och övriga brottsbekämpande myndigheter. Det ökade informationsutbytet bör kombineras med en utökad tillsyn. Myndigheter ska jobba axel mot axel för att stoppa gängen står de brottsbekämpande myndigheterna i många fall alltför ensamma i arbetet mot kriminaliteten. Samverkan förekommer, men mycket mer kan göras. Samhället måste gemensamt vända utvecklingen. Fler myndigheter behöver bidra mer proaktivt till brottsbekämpningen och därigenom stödja polisen och andra brottsbekämpande myndigheters uppdrag. vill införa ett tydligt krav för samtliga relevanta myndigheter att aktivt vidta åtgärder för att bekämpa brott och motverka missbruk inom respektive myndighets verksamhetsområde. Det bör ske genom tillägg i regleringsbreven så att det blir tydligt att respektive myndighet ska arbeta med att förebygga och avslöja brott samt aktivt bistå polisen och andra brottsbekämpande myndigheter i deras brottsutredningar. Till exempel bör samtliga myndigheter som betalar ut olika former av bistånd och ersättningar ges ett tydligt uppdrag att motverka bidragsbrott och annat missbruk. Vidare föreslår att fler myndigheter ska ingå i den myndighetsgemensamma samverkan mot grov organiserad brottslighet. Bland annat bör , , , , Inspektionen för vård och omsorg, , , och i ingå i satsningen. Ytterst är det staten som avgör vad myndigheterna ska arbeta med och som också fördelar medel. I grunden är det vår uppfattning att arbetet mot brottsligheten måste prioriteras från samtliga relevanta håll, givet den utveckling som pågått . Fler gängmedlemmar ska utvisas från Varje stat har en rätt att kontrollera personer som inte är svenska medborgare vad gäller inresa, vistelse och utvisning. Av utlänningslagen följer vidare att den som saknar svenskt medborgarskap och döms för brott får utvisas ur och förbjudas att återvända hit inom . Dagens praxis innebär dock att få utländska medborgare utvisas från , trots att de döms för allvarlig brottslighet. Det gäller bland annat de slags brott som inte sällan begås inom ramen för den organiserade brottsligheten. Av de utländska medborgare som är folkbokförda i och döms för mord utvisas . För rån är motsvarande andel och för grov misshandel . De låga sifforna beror bland annat på att alltför stor hänsyn tas till personens anknytning till när frågan om utvisning bedöms. Detta vill ändra på. Den tydliga utgångspunkten måste vara att den som inte är svensk medborgare och döms för ett allvarligt brott ska utvisas från . Det gäller inte minst brott som begås inom ramen för gängbrottslighet. Gällande vissa utländska medborgare som kan utgöra ett allvarligt hot mot rikets säkerhet eller som kan förmodas vara terrorister finns dessutom särskilda regler som innebär att utvisning är möjligt utan att de dömts för brott. Istället är det tillräckligt att en utvisning är särskilt påkallad av hänsyn till rikets säkerhet. Detsamma gäller om det kan befaras att utlänningen kommer att begå terroristbrott, givet hans eller hennes tidigare verksamhet eller övriga omständigheter. Detta regleras i lagen om särskild utlänningskontroll. Många av de personer som agerar inom ramen för de kriminella gängen är svenska medborgare, även om majoriteten har utländsk bakgrund. Men det finns också de som är utländska medborgare. De kartläggningar och data som finns tillgängliga tyder på att i vart fall en av sju gängkriminella har utländskt medborgarskap. De utländska medborgare som befinner sig i och är aktiva i grovt kriminella gäng utgör ett kvalificerat säkerhetshot. vill därför överväga att införa en möjlighet att utvisa utländska medborgare som kan befaras begå eller medverka till brott inom ramen för organiserad brottslighet – oavsett om de dömts för brott eller inte. Lagen om särskild utlänningskontroll bör tjäna som förebild. ”Go for the money” – beslagta egendom från gängkriminella De kriminella gängen som vuxit fram i rör sig inte sällan med olika typer av statusmarkörer. Det rör sig om dyra märkeskläder, klockor, smycken och fordon. För att minska drivkrafterna hos gängkriminella att begå brott krävs att rättsväsendet har goda möjligheter att beslagta brottsvinster. Att ta statussymboler från gängkriminella är också en viktig åtgärd för att förhindra att unga rekryteras in i kriminalitet. Ett effektivt regelverk för att beslagta brottsvinster försvårar också hanteringen av svarta och kriminella pengar. Dessutom skickar det en tydlig signal till både brottslingen och omgivningen: Det lönar sig inte att begå brott. I kan den som döms för brott tvingas lämna ifrån sig eventuella brottsvinster. Men enligt huvudregeln är det endast möjligt att förverka utbytet av just det aktuella brottet som en person dömts för. Det är vidare upp till åklagaren att bevisa att egendomen härrör från just det brottet. vill därför att det införs utökade möjligheter att förverka potentiella brottsvinster. Det handlar för det första om att en tydlig förklaringsbörda bör läggas på den enskilde.