ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802947 · 2020-10-01 00:00:00 — Underlätta för fler vildsvinsfällor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda tillståndsplikten för vildsvinsfällor i syfte att fler ska kunna bygga och använda vildsvinsfällor utan att behöva ansöka om tillstånd om man uppfyllt minimikrav på hur en fälla ska utformas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppgift att förtydliga minimikraven för vildsvinsfällor och att det utformas på ett sådant sätt att fler ska kunna bygga sina egna fällor, och detta tillkännager för regeringen. Att jaga och ägna sig åt jakt med fällor har varit en naturlig del för människor sedan urminnes tider och det skedde långt innan ens var uppfunnet. Vildsvin blir ett allt större problem för många i både lantbruket, trädgårdar, parker, fotbollsplaner, trafiken med mera, med mera. Den vanliga vildsvinsjakten är ett bra sätt att reglera vildsvinsstammen men även fällor är nödvändiga i vissa områden både för att avskräcka grisarna och för att fånga ett stort antal på en gång. är regelverket komplicerat runt vildsvinsfällor och varje typ av fälla måste både testas och godkännas för att få användas. Det är både komplicerat, tidsödande och dyrt för den som vill bygga sin egen vildsvinsfälla. Därför bör få i uppgift att utreda reglerna för vildsvinsfällor för att göra det möjligt att bygga och använda egna vildsvinsfällor utan att de ska behöva testas och godkännas av . Men fällan måste självklart uppfylla minimikraven som tar fram för att få användas. Detta skulle underlätta för många som vill och kan bygga sina egna vildsvinsfällor och ta bort en stor del av kostnaderna och det byråkratiska krånglet runt vildsvinsfällor.
mot · H802948 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vad nedsatt produktion i skogen får för ekonomiska följder för samhället och enskilda skogsägare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda klimatnyttan från skogen om produktionen minskas och tillkännager detta för regeringen. och skogsägare står för den största delen av bnp:s netto, . På det viset är skogen en av de absolut viktigaste källorna till svensk välfärd. är ett av största län för skogsindustri. Men utöver att skogen genererar stora skatteinkomster till staten så är den dessutom den kanske viktigaste källan för en omställning till ett mer klimatsmart samhälle och den viktigaste delen när det gäller att binda koldioxid. Skogsägarna har under flera generationer byggt upp stora virkesförråd i den svenska skogen. Detta har man gjort under parollen frihet under ansvar där man kombinerat produktionsmål med miljömål. Skogsproduktionen ser dock ut att gå tuffare tider till mötes. Fler och fler hinder mot produktionen tornar upp sig på himlen. Exempel på detta är nyckelbiotoper, reservatsbildningar, biotopskydd, grön infrastruktur och utökade talerätter. Ett annat stort problem är de växande viltstammarna som om de inte förvaltas klokt leder till både nedsatt produktion och kvalitetsnedsättningar. Sammantaget finns det så många hot mot produktionen för och skogsägare att man kan befara en produktionsnedsättning . En nedsättning som inte svenska samhället har råd med. Därför bör en utredning tillsättas för att utreda vad nedsatt produktion kan leda till, vilka ekonomiska följder det får för samhället och de enskilda skogsägarna samt hur mycket mindre klimatnytta skogen gör vid en minskad produktion.
mot · H802949 · 2020-10-01 00:00:00 — Avsätta skog till reservat endast från statligt ägd skog ställer sig bakom det som anförs i motionen om att om behöver avsätta mer skog arealmässigt till reservat eller skyddade skogar så ska det i så fall ske från statens och samhällets egna skogar och tillkännager detta för regeringen. har stora skogsmarker avsatta till reservat och skyddade skogar vilket gör att stora delar av vår skogsmark är skyddad utan produktion och tillväxt för . Det är inte rimligt att fortsätter att arealmässigt avsätta mer skog till reservat och skyddade områden. behöver istället producera mer skog för jobb och tillväxt i hela landet. Om staten ändå tänker avsätta skog och försöka förklara det med att det är ett EU-krav är det viktigt att staten och samhället avsätter skog från sina egna marker och från .
mot · H802950 · 2020-10-01 00:00:00 — Biotopskyddet för nyanlagda stenrösen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över biotopskyddet i syfte att underlätta för landets privata markägare och tillkännager detta för regeringen. Biotopskyddet måste ses över. Det är inte rimligt att lantbrukare, skogsägare och markägare ska drabbas av övernitiska lagar. Att inte kunna jobba och utveckla sina gårdar utan att riskera att bryta mot lagen är inte acceptabelt. Att t ex ha biotopskydd för nyanlagda stenhögar som lagts i kanten av för att kunna bruka åkern är ju helt orimligt och detta måste tas bort i biotopskyddet. Ofta lägger ju markägaren stenarna i en hög bredvid åkern för att senare kunna använda stenarna till fyllning till grundläggning av byggnader eller vägar. Detta sätt att arbeta har ju varit accepterat och måste så kunna vara. Markägaren måste kunna använda sina marker till att bruka jorden på rationellt sätt med moderna och större maskiner utan orimligt hög belastning av gamla stenmurar eller andra biotopskydd som gör det omöjligt att bruka markerna på ett rationellt sätt. Om samhället genom biotopskydd vill bevara vissa biotoper måste samhället i samförstånd och mot ersättning göra upp detta med markägaren. Om en villaägare i en stad anlägger ett stenparti så blir inte detta stenparti biotopskyddat men om en lantbrukare kör bort sina stenar från åkern och lägger dem i en hög bredvid åkern så riskerar han att detta blir biotopskyddat. Alla förstår att detta är helt orimligt.
mot · H802951 · 2020-10-01 00:00:00 — Decentraliserad viltförvaltning i på riktigt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över viltförvaltningarnas syfte för den lokala förvaltningen och tillkännager detta för regeringen. –2010 beslutades att viltförvaltningsdelegationer skulle införas i varje län, som ett led i att flytta beslut närmare dem som berörs och för att möta de ökande utmaningarna i fråga om lokal förankring och det växande problemet med ökade rovdjursstammar. I var de ökande rovdjursstammarna en källa till konflikter och känsloyttringar mellan boende, markägare och jaktlag. Ett ökande antal rovdjursattacker och en minskande älgstam bidrog till känslan att inte styrande myndigheter eller politiker förstod situationen för dem som lever och verkar i rovdjurens närhet. Genom inrättandet av viltförvaltningsdelegationer skulle en del beslutsmakt flyttas över till dessa organ, i vilka representanter från de politiska partierna, myndigheter och intresseorganisationer sitter. Viltförvaltningsdelegationerna har beslutanderätt i övergripande frågor om viltförvaltningen. Dock är det inte tydligt definierat vad dessa övergripande frågor innebär. tillkännagav för regeringen att viltförvaltningsdelegationerna skulle stärkas (2014/15:MJU12), att det borde göras en översyn av huruvida det var möjligt att förtydliga viltförvaltningsdelegationernas mandat och beslutanderätt samt om möjligt förstärka deras befogenheter som ett steg i arbetet med decentralisering och delegering av beslut. I skrivelse 75 har regeringen hänvisat till att en genomlysning av viltförvaltningsdelegationerna har gjorts. Vid regeringens sammanträde beslutades om förändring av förordningen (2009:1474) om viltförvaltningsdelegationer. Beslutet innebar att viltförvaltningsdelegationernas sammansättning förändrades, så att miljö- och naturvårdsintresset fick ett ökat mandat. Det ökade inflytandet för miljö- och naturvårdsintresset har orsakat en skev proportionalitet gentemot äganderätten samt jakt- och viltvårdsintresset, som fortsatt bara har en representant i viltförvaltningsdelegationerna. Syftet med att inrätta viltförvaltningsdelegationerna var att stärka den lokala förankringen i beslut om jakt och viltvård bland de människor som berörs av framför allt rovviltet. Så har inte fallet blivit och delegationerna agerar diskussionsklubbar utan möjlighet att påverka. I har åsikterna gått åt olika håll vid ett flertal tillfällen när det kommer till acceptabla nivåer för varg och lo. I slutändan har dock inte åsikterna spelat någon roll då nivåerna för antal rovdjur i länet bestäms antingen av eller fördelas av länsstyrelsernas samverkansgrupp i . Regeringen borde därför få ett uppdrag att se över viltförvaltningsdelegationernas syfte för den lokala förankringen av beslut som berör boende och brukare i området som berörs.
mot · H802952 · 2020-10-01 00:00:00 — Ökad handel med sälprodukter för ökad biologisk mångfald i våra vatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för att säkerställa en handel med sälprodukter och tillkännager detta för regeringen. I har säljakt bedrivits sedan urminnes tider. har varit en viktig källa för skinn, olja och kött för framför allt kustsamhället men även andra delar av samhället. är även ett rovdjur som jagats för att skydda fiskeredskap och fångst. Dagens jakt är mycket begränsad och har varit inriktad på att begränsa sälarnas skador på fisket genom skyddsjakt. Säljakten har inte bara i utan i hela världen varit strikt reglerad, och infördes ett förbud mot handel med sälprodukter över hela världen men med vissa undantag. kunde genom ett undantag fortsätta att bedriva handel med de få sälprodukter som görs av den mycket begränsade jakten. Det svenska undantaget är dock avskaffat eftersom det anses strida mot WTO-lagstiftning. Sälpopulationen i och på är större än den någonsin varit och stammarna är ett rejält hot mot olika fiskarter. I ett hav som behövs inte fler hot mot redan utrotningshotade arter. Tätt levande sälkolonier riskerar även att drabbas av sjukdom, vilket skulle leda till en omfattande och plågsam säldöd. Detta har vi sett i tidigare och är en konsekvens av för många djur på för liten yta. behöver förvaltas precis som vi gör med andra djurslag. Säljakt är inte så enkelt i sig och kräver stor skicklighet av jägaren. Ur ett jaktetiskt perspektiv är det viktigt att ta vara på bytet, precis som görs med både älg och vildsvin. Det är få jägare som jagar för troféer och säljakten kommer nog aldrig att bli en troféjakt. Det är därför viktigt att jakten bedrivs både etiskt och klimatsmart så att bytet kan tas till vara. Jakten behövs för att skydda fisket och därmed behövs även fortsatta möjligheter till handel. Regeringen bör därmed ta fram en strategi för hur den har tänkt agera för att säkerställa att handeln med sälprodukter ska tillåtas.
mot · H802954 · 2020-10-01 00:00:00 — Ökad personlig integritet i samband med utbrott av matförgiftning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personuppgifter beläggs med sekretess och tillkännager detta för regeringen. Matförgiftningar beror på att man ätit mat som innehåller otjänliga bakterier, parasiter, virus eller gifter. Vanliga symtom är diarréer, kräkningar, illamående, magsmärtor eller feber. Man blir helt enkelt sjuk och det definieras också som en sjukdom på Vårdguiden . Det är också ett tillstånd där man kan behöva uppsöka vård. Man kan bli matförgiftad både av mat på en restaurang och mat som man tillagat själv. Om man misstänker att man blivit matförgiftad på restaurang uppmanas man bl.a. genom att anmäla det och kontakta eller motsvarande i den kommun där man misstänker att det har inträffat. Anmälan utreds och man kan då ta reda på orsaker till utbrottet och förhindra att fler insjuknar. När man gör en anmälan om matförgiftning blir alla inkomna uppgifter offentliga. Detta är inte bara integritetskränkande eftersom man de facto är sjuk, utan det är också märkligt för om man söker vård är man också patient och skyddas av sjukvårdens sekretess. Alla inkomna uppgifter, även dina kontaktuppgifter, registreras i vårt datasystem och blir en allmän handling. Detta innebär att uppgifterna är offentliga och alla har rätt att ta del av dem. Du kan välja att inte lämna kontaktuppgifter, men då kan vi inte återkomma till dig om vi har behov av ytterligare information. Chansen att vi ska kunna utreda anmälan minskar då. Ett exempel finns där lämnade ut anteckningar om misstänkta fall av matförgiftningar och då anonymiserade personuppgifterna (namn, telefonnummer, vilka besvär de fått, hemort) på de drabbade. Detta anmäldes och avgjordes i lägre instans. Beslutet var att kommunen hade gjorde rätt men efter ett överklagande ändrade kammarrätten beslutet och bestämde att handlingarna skulle lämnas ut i sin helhet med hänvisning till att den tillämpliga sekretessregeln bara skyddar särskilt känsliga uppgifter. Kammarrätten trodde inte att de berörda personerna skulle lida betydande men av ett utlämnande (i kommuns beslut , dnr 2014/MBN1492, se bilaga A). Att sådana här uppgifter offentliggörs kan bidra till att en person drar sig för att faktiskt göra en anmälan, vilket i sin tur kan bidra till ökad spridning. Med hänsyn till integritet och allmännyttan av ett offentliggörande samt behovs- och proportionalitetsprinciper ska personuppgifter beläggas med sekretess. Kopparklint (M)
mot · H802955 · 2020-10-01 00:00:00 — Ärenden om att bevilja personlig assistent bör kunna få en ”second opinion” ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beviljande av medel för personlig assistans bör kunna överklagas till en person med högre omvårdnadskompetens eller medicinsk kompetens och tillkännager detta för regeringen. Reformen med personliga assistenter via assistansersättningen infördes , en reform som varit viktig för alla dem i behov av assistent och som lett till en ökad frihet för den enskilde och gett en högre livskvalitet till både dem i behov av assistent och deras närstående. För att säkra kvaliteten för dem som har rätt till assistansersättning och säkra att reformen inte överutnyttjas behöver kompetensen hos dem som beviljar ersättningarna förbättras. Därför bör man se över kompetensen hos dem som beviljar ersättningen samt öppna för en så kallad second opinion vid avslag.
mot · H802956 · 2020-10-01 00:00:00 — Arbetet med psykisk ohälsa kan förbättras ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdering måste ligga till grund för framtida överenskommelser mellan stat och huvudmän och tillkännager detta för regeringen. Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) har träffat en överenskommelse om särskilt riktade insatser till området psykisk ohälsa. Överenskommelsen ingår också i en strategi för området som regeringen arbetade fram för åren 2016–2020. Glädjande nog beslutade regeringen att utvärdera densamma, ett uppdrag som har haft. Regeringens satsningar för samarbetet med SKR innebar ett tillskott om totalt . utvärdering av satsningen presenterades [1] och är en beklämmande läsning med tanke på vad som står i sammanfattningen. De skriver dels att det har funnits ”betydande svårigheter att följa upp och utvärdera det genomförda arbetet” då det har saknats konkreta mål för vad regeringen och SKR har velat åstadkomma med överenskommelsen, dels att inte har kunnat fastställa huruvida det utvecklingsarbete som blivit följden av satsningarna ”också har medfört lokalt och regionalt förbättrad tillgänglighet till vård och omsorg av högre kvalitet än tidigare”. Som lök på laxen gör myndigheten bedömningen ”att utformningen av den statliga satsningen inte stärker förutsättningarna för en mer jämlik vård och omsorg mellan kommuner och mellan regioner, och att det dessutom föreligger viss risk att existerande skillnader förstärks”. Inför kommande satsningar på området psykisk ohälsa är det därför av största vikt att avtalsparterna tar de kommentarer som har redovisat i sin rapport ad notam. Det är uppenbarligen så att det finns gott om förbättringspotential i fråga om såväl att tydliggöra vilka mål som finns med en dylik överenskommelse som att de utformas så att vi kan läsa ut huruvida fler har fått hjälp och att tillgängligheten har ökat. För oss som riksdagsledamöter är det primära hur vi kan hjälpa fler med psykisk ohälsa, hur vi kan förebygga detsamma, hur vi kan öka kvaliteten i vården och hur den kan göras mer likvärdig. Detta måtte ge regeringen till känna. Kopparklint (M) [1] .
mot · H802957 · 2020-10-01 00:00:00 — Psykisk ohälsa bland barn och ungdomar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabba insatser behövs för att hjälpa barn och ungdomar med psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. Den psykiska ohälsan sprider sig hos barn och unga, vilket har kommit att bli ett av våra största samhällsproblem. Det måste göras mer för att tidigt fånga upp de individer som mår dåligt och säkerställa att alla får den hjälp och det stöd som behövs. Att samtala och fråga är nyckeln till att uppmärksamma dem som riskerar att drabbas och redan har drabbats av psykisk ohälsa. är en bortre tidsgräns för att få stöd och hjälp utan att sjukdomen blir djupare eller permanent. Därefter riskerar personer att hamna i en livslång problematik. skriver att den samlade litteraturen visar att covid-19-pandemin verkar ha minskat det psykiska välbefinnandet. Detta kan komma att skapa än högre söktryck till psykiatrin och barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Det kommer att finnas fler i behov av stöd och hjälp än tidigare, och detta ställer högre krav på att den psykiska vården blir snabb och lättillgänglig. Psykiatrin i behöver förbättras på många punkter. Vården i till exempel har präglats av långa köer och en brist på tillgänglighet. Valfriheten måste ges ett större utrymme och samarbetet mellan kommuner och regioner måste förbättras. Vårdköerna växer i och kommer att växa ännu mer efter covid-19-pandemin. Personer som lider av psykisk ohälsa bör fortsatt få välja vårdgivare och ha inflytande över sin vård och rehabilitering men valfriheten får inte vara ett hinder för ett snabbt och effektivt möte med vården. Tidiga insatser måste ges för att personer inte ska utveckla långvarig psykisk ohälsa.
mot · H802958 · 2020-10-01 00:00:00 — Utbyggnad av elnätet för att möta ökat elbehov ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en tydlig handlingsplan på hur elnätet ska byggas ut för att klara det ökade elbehovet och tillkännager detta för regeringen. behöver både säkra ökat behov av el och säkra leveranser av el. Elnätet måste byggas ut så att det klarar behov nu och . Vindkraft och solkraft är viktigt men måste säkra elförsörjningen även när det är vindstilla och solfattigt; därför bör kärnkraften byggas ut och fortsätta att utvecklas i . Framtidens bilar och fordon kommer att gå på el eller elhybrider och vätgas. För att fordonen ska fungera krävs utbyggnad av nätkapacitet till både elvägar och laddstolpar. är det stora brister i elnätet som hämmar utvecklingen. Men även tillgången på el är bristfällig ibland, vilket tvingar fram elproduktion från olja och kol, vilket måste åtgärdas med en utbyggnad och utveckling av kärnkraften. Elbehovet ökar och dessutom håller många företag på att ställa om, bygga ut eller växa som innebär att det krävs mer el och en fungerande nätkapacitet. måste säkra sin elproduktion med ökad produktion av kärnkraftsel och dessutom måste ta fram en tydlig handlingsplan för hur elnätet ska byggas ut för att klara det ökade elbehovet.
mot · H802959 · 2020-10-01 00:00:00 — Lantbrukets växtskyddsmedel från Kemikalieinspektionen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvaret för att pröva ansökningar om tillstånd och att sälja och använda växtskyddsmedel ska flyttas från Kemikalieinspektionen till och tillkännager detta för regeringen. är det Kemikalieinspektionen som har hand om tillståndsprövningen för växtskyddsmedel för lantbruket. Kemikalieinspektionen har gjort sig kända för att de jobbat på ett sätt som har äventyrat grödor och produktion i . lantbrukare konkurrerar på en öppen marknad i där övriga länder får använda olika växtskyddsmedel medan lantbrukare har fått nej eller bara tillfälliga dispenser för samma preparat. Det borde vara en självklarhet att de prövningar och tester som görs i för olika växtskyddsmedels användning också måste godkännas och gälla även i . Att Kemikalieinspektionen tydligen inte har litat på testerna i och i stället gjort om testerna i har både försenat godkännandet och hindrat lantbrukare i att kunna konkurrera på lika villkor. Kemikalieinspektionens arbete är ifrågasatt och för att inte deras långsamma arbetssätt ska fortsätta att drabba landets lantbrukare bör godkännandet och arbetet med växtskyddsmedel för lantbruket flyttas från Kemikalieinspektionen till . Det skulle kunna ge en mer samlad syn på lantbrukets behov av växtskyddsmedel och en helhet i vikten av en fungerande livsmedelsproduktion.
mot · H802960 · 2020-10-01 00:00:00 — Utökat skydd för extra utsatta yrkesgrupper ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga förändringar av de gällande kraven på personuppgifter på tjänstelegitimation inom utsatta yrken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över införande av skyddade bostadsuppgifter för extra utsatta yrkesgrupper och tillkännager detta för regeringen. Frågan gällande delvis anonymisering av polisanställda bör utökas till att omfatta personal inom den så kallade första linjen såsom poliser, personal inom akutsjukvård som ambulanspersonal samt personal på akutmottagningar och utryckningspersonal inom räddningstjänsten. Dessa yrkesgrupper utsätts för hot, trakasserier (hämndaktioner) och försök till påverkan. Riskerna kan uppstå om man ingriper mot, behandlar eller handlägger personer med kriminell bakgrund eller personer som befinner sig i olika svåra livssituationer, är svårt psykiskt sjuka eller är påverkade och/eller beroende av droger. Det är också viktigt att utreda om även andra yrkesområden i samhället bör omfattas av viss anonymisering, exempelvis viss personal inom , , , och . Man bör överväga att ta bort krav på namn och personnummer på tjänstelegitimationer och inom vissa yrkeskategorier bör man också se över automatiskt skydd av bostadsadress. Det har tidigare väckts en motion kring detta 19/20 men eftersom behovet av att utöka delvis anonymisering till fler yrkesgrupper än polisen kvarstår förslagen. Kopparklint (M)
mot · H802961 · 2020-10-01 00:00:00 — Rättsordningen ska styra myndighetsutövning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regleringsbrev till myndigheter ska utformas så att det tydligt framgår att det är rättsordningen som är gällande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning för statsanställda ska fokusera på vikten av rättsordningen i myndighetsarbetet och tillkännager detta för regeringen. Myndigheters allmänna riktlinjer och interna mål är inte en del av rättsordningen. De kan därför inte utgöra grund i myndighetsutövning. Många näringsidkare känner att de motarbetas i sitt värv av myndigheter och det finns ett växande förakt för myndighetsutövning. Som exempel blir detta tydligt i skogspolitiken. Vi har en miljöstyrd skogs- och miljöpolitik där miljömålen blir styrande. Dessa har ett starkt fokus på biologisk mångfald. Motsvarande mål finns inte för ekonomi, arbetstillfällen, regional utveckling m.m., och även klimatet ges en nedprioriterad roll vad gäller skogen. Det gör att politiken som berör skogen inriktas på att minska brukandet som det finns ett stort behov av att ersätta fossila och miljöskadliga produkter med skogsprodukter. Vi lever och verkar allmänt under lager på lager av allmänna råd och riktlinjer samt externa och interna mål som berör enskildas verksamhet och styr myndighetsutövningen. Därtill kommer lager på lager av lagar och förordningar. Helheten är svår att hantera för enskilda men verkar tyvärr även vara svårgripbar för vissa myndigheter. Det måste säkerställas att myndigheter alltid styrs av rättsordningen. Därför behöver vi utforma regleringsbreven så att det framgår att det är rättsordningen som ytterst styr all myndighetsutövning. Även myndigheters allmänna råd och riktlinjer samt externa och interna mål ska vara utformade så att de inte står i strid med rättsordningen. Detta måste dessutom bli tydligt i de introduktionsutbildningar som ska genomföras för anställda i staten. Utbildningen bör gälla alla anställda, inte bara nyanställda.