ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021368 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning i på prov och tillkännager detta för regeringen. Bryggeritraditionen har en lång kulturell bakgrund i . inrättades bryggeriskrået, och produktionen var småskalig och lokal. har den småskaliga bryggerikulturen nästan dött ut till förmån för den mer storskaliga och industrialiserade processen. har dock trenden med storskalighet bytts ut till en småskalig sådan, och glädjande ser vi hur småskaligheten och mikrobryggerierna återigen växer fram i . Dryckeskulturen i har ändrats genom historien och ser produktionen och kulturen av alkoholhaltiga drycker helt annorlunda ut är tidigare. odlar och producerar vi vin igen, och de småskaliga mikrobryggerierna växer fram. Detta bidrar till kunskap och intresse om dryckeskultur och bidrar till fler företag i . har inte haft den gårdsturism kopplad till mat och dryck som är vanlig i andra delar av världen men har de bästa förutsättningar för att kunna få det. Besöksnäringen i växer och skulle kunna utvecklas mer . Att koppla samman turism och produktion är en möjlighet och tillgång för inte minst svensk landsbygd. Under coronapandemin har många ställt om sina semesterplaner, istället för utlandsresor har semestern varit på hemmaplan och våra inhemska semesterpärlor har återupptäckts. Hemestersvensken ställer krav på både utbud och mångfald under sin semester, och något som efterfrågats är lokalproducerade drycker att ta med sig hem och avnjuta i lugn och ro. Tyvärr behandlar vi dryckesproducenter styvmoderligt i , och det finns en rädsla för att släppa på Systembolagets monopol av försäljning av alkoholhaltiga drycker. Att lätta lite på de mycket snäva reglerna om gårdsförsäljning skulle gynna turismen och företagare. Att tillåta gårdsförsäljning kommer inte att göra svensken försupen utan snarare öka kunskapen om alkohol och dryck. Genom att börja i mindre skala och testa gårdsförsäljning i ett län skulle staten kunna övervaka och utvärdera gårdsförsäljningens konsekvenser i samhället. Ett län som ligger mitt i och är relativt litet är och det skulle kunna vara ett bra län att genomföra en pilotstudie på. har redan flera etablerade mikrobryggerier med sortiment på systembolaget. Länet har inga vingårdar även om förutsättningarna för vinproduktion finns. Då etablerade bryggerier finns skulle vara enkelt att introducera för gårdsförsäljning kopplat till turism och näringslivsutveckling. I finns dessutom en samsyn på gårdsförsäljning då det socialdemokratiskt styrda och Region bifallit förslaget om att göra till testort/region för gårdsförsäljning. För att detta ska bli verkligt krävs att regeringen nu verkställer det beslut som redan tagit om att tillåta gårdsförsäljning i .
mot · H8021370 · 2020-10-02 00:00:00 — Stöd till ökad vaccination mot TBE ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för statligt stöd till vaccinering mot TBE och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta vara ett pilot- och försöksområde där man erbjuder gratis vaccination, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att TBE-vaccinering bör ingå i det allmänna vaccinationsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. Några områden i är speciellt drabbade av TBE som är en allvarlig fästingsmitta som kan orsaka exempelvis svårartad hjärnhinneinflammation. runt och är ett hårt drabbat TBE-område, och stora delar av är ett annat område drabbat av TBE. Sjukdomen är allvarlig och kan resultera i långvarig sjukskrivning och ge de drabbade livslånga besvär. skulle kunna bli ett pilotprojekt och ett försöksområde där vaccineringen skulle erbjudas gratis, och dessutom bör TBE-vaccinering ingå i det allmänna vaccinationsprogrammet. Kostnaden för att vaccinera sig mot TBE är relativt hög och risken finns att människor som lever i dessa utsatta områden ändå avstår från att vaccinera sig på grund av ekonomiska skäl. Om TBE-vaccin skulle ingå i den allmänna vaccineringen skulle det både förebygga och begränsa skadorna av TBE och därmed minska kostnaderna för sjukskrivning och framför allt minska det mänskliga lidandet.
mot · H8021371 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klassa melatonin som ett kosttillskott och tillkännager detta för regeringen. I större delen av klassas melatonin som ett kosttillskott. Även och grannlandet anser läkemedlet vara ett kosttillskott, vilket innebär att det säljs receptfritt till skillnad från där melatonin är receptbelagt. Melatonin är ett kroppseget sömnhormon vars utsöndring varierar beroende på ljus- och mörkernivå. Melatonin utsöndras som mest när det är mörkt och som minst då solen skiner. Någon som jobbar natt ofta eller en blind person har, av förklarliga skäl, svårt att ha en normal ljusjusterad dygnsrytm, vilket kan orsaka sömnproblem. I längden leder sömnbrist till allvarliga åkommor – något som skulle kunna förebyggas med hjälp av melatonin som kosttillskott. Innehav av läkemedel utan recept leder oftast till böter, men för man in melatonin från något av de länder där det finns receptfritt finns det risk att man döms för smuggling. Under det mörkaste halvåret i går många till jobbet när det är mörkt och sedan hem igen när det återigen är mörkt. Bristen på solljus kan leda till allvarliga sömnproblem, och melatonin skulle kunna vara till hjälp för vissa i . Regeringen bör därför överväga att klassa melatonin som ett kosttillskott.
mot · H8021372 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att plastpåseskatten bör slopas och tillkännager detta för regeringen. infördes den så kallade plastpåseskatten – en skatt som tas ut på bärkassar och grönsakspåsar. Skatten var kraftigt ifrågasatt redan innan den infördes och har kritiserats för att vara ineffektiv – en kritik som snabbt har visat sig befogad på flera områden. Uppföljningar visar nämligen att användandet av plastpåsar har minskat kraftigt och att de väntade skatteintäkterna uppgår till . Det ska jämföras med regeringens prognos som bedömde att intäkterna skulle vara . Det vill säga åtta gånger högre. (dnr 2020:1078) har visat att skatten snabbt ledde till ökad arbetslöshet. Till exempel har den ledande svenska producenten av plastbärkassar redan tvingats säga upp av sina anställda. Något som tidigt kritiserades var att den införda plastpåseskatten inte gör skillnad på fossil eller återanvänd och biobaserad plast. Skatten slår istället blint utan hänsyn till klimat- och miljöpåverkan. Det har resulterat i att importerade avfallspåsar, som ofta är tillverkad av fossilbaserad plast, har börjat användas istället. Ett av regeringens tyngsta argument då plastpåseskatten infördes var att få renare hav. Det stöder vi absolut. Men eftersom av plastskräpet i världshaven kommer från tio floder i och , torde det vara mer effektivt att försöka stoppa utsläppen vid källan. Dessutom är det väl känt att de svenska plastbärkassarna ofta slutade som avfallspåse, vilka sedan eldades upp i kraftvärmeverken och blev energi. Med hänvisning till det ovan sagda anser undertecknade att denna ineffektiva punktskatt för att minska nedskräpning av plast måste slopas. Detta måtte ge regeringen tillkänna. Kopparklint (M)
mot · H8021373 · 2020-10-02 00:00:00 — Mobiltäckning i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om mobiltelefontäckning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Tillgång till fungerande mobiltelefoni är en förutsättning för att man ska kunna bo och verka i hela landet. Inte minst för många företagare krävs ständig tillgänglighet via mobiltelefon. Trots detta är täckningen i stora delar av mycket bristfällig. Inte minst gäller detta i delar av Bergslagen och . Mobiltelefonimarknaden domineras av fyra stora aktörer som var och en ansvarar för att placera ut sina mobilmaster. Mångfalden av aktörer har varit bra för då den pressat priser till gagn för konsumenterna. Dock har det också bidragit till att på en ort där en typ av mobilabonnemang fungerar utmärkt är det helt omöjligt att utnyttja ett annat. Ett sätt att öka mobiltäckningen för samtliga konsumenter är att mobiloperatörerna i högre grad nyttjar varandras mobilmaster i de fall då de själva inte kan ge täckning till sina kunder. Då det i huvudsak rör sig om glesbygdsområden där endast ett fåtal av alla konsumenter befinner sig borde detta vara möjligt utan att systemen överbelastas. Regeringen bör därför se över vad den kan göra för att underlätta ett sådant mer effektivt utnyttjande av det svenska mobilnätet.
mot · H8021375 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram klara kriterier för vad som är ett vinterdäck och tillkännager detta för regeringen. Vinterdäck på bilar och lastbilar är lagstadgat samt då väglaget är sådant att vinterdäck är nödvändigt. Vad som menas med ett vinterdäck är mer oklart. Att enbart bedöma vinterdäcken på mönsterdjup eller eventuella dubbar räcker inte. Det behöver dessutom vara rätt gummimaterial för att ett vinterdäck ska vara effektivt. Därför behöver det tydliggöras och kriterier tas fram för vad som räknas som ett vinterdäck.
mot · H8021376 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att kopparnätet finns kvar till dess att likvärdigt bredband och telefoni kan erbjudas i området och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har antagit en ambitiös bredbandsstrategi där det anges att av hushållen ska ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s, medan resterande bör ha tillgång till minst /s, och bör ha tillgång till minst /s. Det är goda ambitioner även om det saknas konkreta handlingsplaner och resurser för att förverkliga målen. Ett problem i sammanhanget utgör de hushåll som har sin telefoni och uppkoppling via kopparnätet och ADSL. I samband med att monterar ned sina kopparledningar blir flera orter utan ADSL och därmed minskar även antalet hushåll med bredband. För att undvika detta borde nedmontering samordnas med fiberutbyggnaden så att hushållen inte blir strandsatta utan fungerande telefoni och bredband. Så sker dessvärre inte. menar att det är praktiska skäl som gör att det inte går att ta dessa hänsyn. Många är dock upprörda över situationen, något som bekräftas av klagomålen till PTS, där det fjärde vanligaste klagomålet berör just omställningen till nya framtidssäkra infrastrukturer. Risken är också stor att klagomålen kommer att öka i antal med tanke på att takten i nedmonteringen av kopparnätet kommer att öka. påverkas 184 kommuner och ca 20 000 abonnenter. Det är också oroväckande att den statliga myndigheten på området, PTS, inte tycks kunna påverka situationen. finns exempel på platser där till och med har beslutat att stänga sina nät , något som PTS säger sig ha försökt avstyra, men utan resultat. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att bör ge regeringen i uppdrag att se till att nedmontering av kopparnätet samordnas så att telefoni och likvärdigt bredband kan erbjudas i området före nedmontering sker. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H8021377 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bortforsling av fordon och tillkännager detta för regeringen. Markägare och enskilda vägföreningar tar ett stort ansvar för att vägar ska vara både farbara och trafiksäkra. Markägare tar också ofta ett ansvar inte bara för sitt eget nyttjande av mark utan också för att hålla marken fri från nedskräpning orsakad av andra personer som nyttjar allemansrätten. På enskilda vägar men också på enskild mark förekommer det av och till att bilar bara lämnas. lämnas bilarna utifrån att de är trasiga, ibland utifrån att de är stulna. förekommer till och med bilar som är helt utbrända och som ingen vet varifrån de kom eller vem som är ägare till. Lagstiftningen är starkt styrd av att ägaren till bilen är ansvarig för att forsla bort bilen som hamnat på annans mark. Lagstiftningen ställer dock till det när det inte finns en ansvarstagande ägare och då bilens identitet inte går att spåra. Det är inte rimligt att enskilda markägare eller enskilda vägföreningar ska ta ekonomiskt eller praktiskt ansvar för bortförsel av dessa övergivna fordon. Det bör övervägas huruvida kommunen alternativt staten bör ta ett ansvar för bortforsling av bil/fordon på annans mark då polisanmälan gjorts och bilen/fordonet inte har forslats bort av känd eller okänd ägare.
mot · H8021378 · 2020-10-02 00:00:00 — Vite då förlossningsvård inte kan erbjudas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om vem som bär ansvaret för att hänvisa till en förlossningsklinik och tillkännager detta för regeringen. föddes det 115 000 barn i , ungefär lika många som året innan. Precis tidpunkt för när en förlossning ska ske är svårt att veta i förväg, men med relativt stor säkerhet vet man innan när förlossningen är beräknad med några veckors differens. Därför bör också förlossningssjukvården anpassas efter de beräknade förlossningarna. Det föds vissa tider fler barn än andra tider och då behöver också resurser finnas. Vi ser att det förekommer att kvinnor själva tvingas söka olika sjukhus på grund av att plats inte finns på den egna förlossningskliniken då det är dags att föda. Detta är farligt för både mamma och barn. Kvinnor ska kunna beredas plats på en förlossningsklinik då tiden är inne. Därför behöver vi se över om de regionerna som inte bereder plats för sina kvinnor på förlossningen ska tvingas att betala någon form av vite för att komma till rätta med problematiken.
mot · H8021379 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att produktionsskatter som åläggs svenskt lantbruk måste ta hänsyn till lantbrukets lönsamhet och konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. Effekterna av de senaste årens sommartorka belyser allvaret med den förhållandevis låga lönsamheten som råder för svenskt lantbruk. Likviditeten måste höjas och lantbrukets konkurrenskraft gentemot andra länder inom EU stärkas. De dyrare produktionsförhållanden som råder för svenska lantbrukare måste uppmärksammas mer av politiken och utjämnas. Dessutom är det viktigt att nivån på presumtiva produktionsskatter inom området måste belysas ur ett samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt perspektiv, innan de beslutas. Detta är viktigt inte minst med tanke på livsmedelsförsörjningen i händelse av kris. har av tradition varit ett land som i princip varit självförsörjande på jordbruksprodukter. är situationen en annan. Statistik (SCB) visar en självförsörjningsgrad på nötkött , griskött och lamm . Trenden är dessutom tydligt nedåtgående . Detta kopplat till den dåliga lönsamheten för jordbruksföretagare innebär troligtvis att utvecklingen kommer att fortsätta vara negativ. Klimathot, en växande befolkning samt den pågående inflyttningen till storstäder försvårar också situationen. Men i händelse av nöd måste kunna försörja sin egen befolkning med livsmedel. Att det finns beredskap för detta är fundamentalt. Det innebär att vi också måste väga in andra faktorer såsom hur tillgången på olika insatsvaror ser ut. Det vill säga tillgången på bekämpningsmedel, gödsel, bränsle till lantbruksmaskiner med mera. Med hänvisning till ovanstående är det viktigt att produktionsskatter som åläggs svenska lantbrukare måste ta hänsyn till konkurrenskraft och företagsekonomiska perspektiv, så att vi även kan ha en trygg och säker livsmedelsförsörjning. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H8021380 · 2020-10-02 00:00:00 — Förebygg dödsfall och sjukdomar bland äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att MSB bör ges i uppdrag att meddela föreskrifter om skydd vid värmeböljor för behovsprövade särskilda boenden och tillkännager detta för regeringen. Alla kan påverkas av värmeböljor men som äldre, kroniskt sjuk eller med en funktionsnedsättning är man extra utsatt. Äldre människor är känsligare då förmågan att känna törst och hunger och att reglera kroppstemperaturen försämras med åldern. Värmen gör dessutom att de ytliga blodkärlen vidgas så att man svettas mer och därmed förlorar mer vätska. Får man inte i sig tillräckligt med vätska blir blodet mer koncentrerat och trögflytande och då ökar även risken för blodpropp. För hjärtsjuka människor ökar också risken för hjärtsvikt i hög värme. Detta är två exempel på riskgrupper vid svår värme. Vissa kommuner som exempelvis och har köpt in och hyr portabla aggregat för luftkonditionering där det inte finns fasta anläggningar för luftkonditionering. Tillsammans med andra råd vid svår värme ger det ett ökat skydd för våra äldre och svårt sjuka. ska vara ett land där alla som har behov av ett särskilt boende eller särskilt stöd i sitt hem har rätt till ett likvärdigt, effektivt och gott skydd vid värmeböljor. Frågan har tidigare lyfts i en motion som väcktes /20. Frågan kvarstår inte minst när åtgärder och direktiv skiljer sig åt kommuner emellan. Åtgärder för regeringen att vidta är därför att MSB bör ges ett bemyndigande att meddela föreskrifter om skydd vid värmeböljor i behovsprövade vård- och omsorgsboenden. Bemyndigandet avser att omfatta boende i byggnader som används för verksamhet enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Kopparklint (M)
mot · H8021381 · 2020-10-02 00:00:00 — Slopa indexuppräkningen av bensin- och dieselskatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den nya indexuppräkningen av bensin- och dieselskatten och tillkännager detta för regeringen. Den rödgröna regeringen införde under föregående mandatperiod ett nytt sätt att göra en indexuppräkning av skatterna . Den är satt till konsumentprisindex (KPI) plus . Landsbygden, åkerinäringen, lantbruket, företagen och jobben är hotade av stenhård konkurrens, och att i det läget införa nya skyhöga indexuppräkningar på bensin och diesel är inte acceptabelt. borde istället arbeta fram nya förslag som stärker landets konkurrenskraft och gör att svenska företag kan växa och anställa. har högsta skattetryck på bensin och diesel som vi är till ytan femte största land med mycket stora avstånd och långa transportvägar både för invånarna och för företagen.
mot · H8021382 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om vilka som har rätt att genomföra fartkontroller och kontroller av fordon på våra vägar och tillkännager detta för regeringen. Lagöverträdelser vad gäller hastigheten på våra vägar är något som till stor del kontrolleras av övervakningskameror. Men polisen genomför också en mängd kontroller av hastigheterna på våra vägar, vilket tar stora resurser. Dessutom kunde hastighetskontrollerna som genomförs manuellt användas till att kontrollera fordonen och lasten i högre grad om tid och resurser fanns. Polisens arbete måste dock prioriteras för att räcka till för alla de uppgifter yrkeskåren är tillsatt att bevaka. Fartkontroller och kontroller av last och fordon skulle om tydlig avgränsning gjordes kanske kunna genomföras av annan personal än poliser. Hur en lastbil är lastad och att lasten är surrad på ett tillbörligt sätt är också kontroller som ofta måste prioriteras bort. Det är dock viktiga säkerhetsfrågor och lastförskjutning kan innebära stora risker på våra vägar.
mot · H8021383 · 2020-10-02 00:00:00 — Sänkt skatt på diesel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka dieselskatten för våra svenska åkerier till samma nivå som i övriga EU-länder eller till en ännu lägre nivå för att stärka konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen och tillkännager detta för regeringen. möter många svenska åkerier konkurrens inte bara från olagliga verksamheter utan har också svårt att konkurrera med anledning av att utländska åkerier har lägre kostnader för såväl arbetskraft som bränsle. Tyvärr har den rödgröna regeringens senaste skattehöjningar på bränsle och på unga anställda knappast gjort de svenska åkerierna mera konkurrenskraftiga. För att våra svenska åkerier ska kunna klara sig under sådana förutsättningar och kunna möta denna konkurrens krävs det att sänker sina dieselskatter till samma nivå som övriga EU-länder eller lägre för att stärka svensk åkerinäring. är det många utländska åkerier som bedriver sin verksamhet men som till skillnad från svenska åkerier tankar sina fordon i utlandet för att undvika den dyra svenska dieseln. Detta är givetvis mycket olyckligt och gör dessutom att går miste om skattepengar från bränsle. Vi behöver alltså se över förutsättningarna för de svenska åkerierna för att dessa ska konkurrera på lika villkor som åkerier etablerade utanför . Ett viktigt första steg skulle vara att sänka dieselskatten för våra svenska åkerier för att på så sätt ge dem en mer dräglig vardag, stärka konkurrenskraften och därmed skapa fler jobb i .
mot · H8021384 · 2020-10-02 00:00:00 — Dags att sänka bensin- och dieselskatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående se över möjligheten att sänka bensin- och dieselskatten i och tillkännager detta för regeringen. har mycket höga skatter på bensin och diesel. Detta slår mycket hårt mot de som saknar alternativ och måste ha bilen för att livet ska fungera. Givet geografi är vi i stor utsträckning beroende av bilen och andra fordon för att kunna åka till arbetet, handla mat, träffa vänner, fritidsaktiviteter, skjutsa barn, komma till läkare m.m. är också ett land med långa avstånd och dessutom glesbefolkat där lastbilstransporter är nödvändiga för att handel och företag ska fungera. Höga bränsleskatter sänker vår konkurrenskraft och möjligheten att leva och bo i hela . Det är därför viktigt att vi ser över våra bränsleskatter om hela ska kunna leva och för att undvika att äventyra tillväxt och jobb i hela landet. Det är inte rimligt att ett av största och mest glesbefolkade länder, med ett stort behov av bensin- och dieseldrivna fordon och långa transporter, ska ha bland de högsta drivmedelsskatterna i . Därför bör det göras en total översyn i syfte att sänka bensin- och dieselskatterna i .
mot · H8021386 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av och om möjligt slopa kravet på personalliggare i mindre företag och tillkännager detta för regeringen. Att sköta uppdateringar av en personalliggare i små familjeföretag då många hjälper till både längre stunder men också bara lite som extrahjälp vid arbetstoppar blir en orimlig byråkratisk arbetsbörda. Därför bör det till en ordentlig översyn av lagstiftningen för personalliggare med inriktning på att underlätta hanteringen eller slopa kraven helt på personalliggare för de mindre företagen. Att större företag måste ha ordning på vilka som finns på företaget och vilka tider de jobbar är mer förståeligt och kan kännas mer rimligt, men även här behöver man göra mer för att minska byråkratin och underlätta för företaget.