mot · H8023524 · 2020-10-06 00:00:00 — En målstyrd och långsiktigt hållbar migrationspolitik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en målstyrd, stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett volymmål för asylmottagandet på nordiska nivåer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en permanent migrationslagstiftning i allt väsentligt ska innebära en faktisk miniminivå enligt EU-nivå och övriga internationella åtaganden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i en permanent migrationslagstiftning ska ingå tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska ställas krav på grundläggande kunskaper i det svenska språket samt krav på jobb och egen varaktig försörjning samt vandelsprövning för permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett strikt regelverk och skärpta försörjningskrav vid familjeåterförening och anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en humanitär skyddsgrund i en permanent migrationslagstiftning ska vara i nivå med de lägst ställda kraven i svenska konventionsåtaganden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antalet gränskontroller kraftigt ska öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör undersöka möjligheten att begära stöd från Frontex för gränskontroll vid yttre gräns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en lagstiftning som gör det möjligt att i en krissituation avvisa asylsökande till ett annat säkert land och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i lag tydligt ska anges vilka skyldigheter en asylsökande har och att det ska leda till konsekvenser om skyldigheterna inte fullgörs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidigt bör ge asylsökande information om svenska lagar och regler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en revision gällande verksamhet och effektivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i lag kräva styrkt identitet på den som söker uppehållstillstånd i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ha ett rättssäkert och väl fungerande system för medicinska åldersbedömningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheterna att omhänderta pass och andra identitetshandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska kunna söka igenom person, egendom och elektronisk utrustning och med tvång uppta biometri om det krävs för att utreda identitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa en hög nivå av rättssäkerhet i det svenska asylsystemet och genomföra en oberoende studie av kvaliteten i den svenska asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återkallelse av uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om korta handläggningstider och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att korta överklagandefristen till vid uppenbart ogrundade ansökningar eller om ursprungslandet är upptaget på en förteckning över säkra länder, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten till eget boende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa krav på anmälan vid planerad frånvaro från asylboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödboenden och schablonersättningar vid mottagande av ensamkommande barn och ungdomar ska användas i ökad utsträckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Statskontoret ska ges i uppdrag att snabbutreda om takpriset för boenden bör sänkas och om avtalstiderna för dessa boenden bör förändras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till efterlevandestöd för barn och ungdomar i HVB- och familjehem samt stödboenden ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett tak om max åtta timmars ersättning för offentliga biträden i asylärenden i första instans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ges i uppdrag att kraftigt öka antalet inre utlänningskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ges effektivare verktyg och utökade befogenheter för inre utlänningskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffen för allvarliga fall av människosmuggling ska skärpas i och EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara drivande för ett fördjupat nordiskt samarbete på migrationsområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för ett förstärkt europeiskt gränsskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara drivande för att dagens EU-gemensamma asylsystem ska ersättas med ett nytt EU-gemensamt asylsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strama upp reglerna för när EU-migranter kvalificerar sig till de sociala trygghetssystemen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra registreringsplikten för EES-medborgare med uppehållsrätt och tillkännager detta för regeringen. har tagit och tar fortfarande ett stort ansvar för människor på flykt. Vi hör till den grupp av länder inom EU som har det största mottagandet av asylsökande, både sett till antal och ställt mot folkmängd. tog vi emot fler asylsökande än vad , och tillsammans gjorde . har tagit emot över en halv miljon asylsökande, varav cirka 100 000 sedan den tillfälliga skärpningen av migrationslagstiftningen infördes . De kommande tre åren väntas ytterligare 73 000 asylansökningar lämnas in. asylmottagning förväntas således ligga kvar på ohållbara nivåer. Även anhöriginvandringen väntas öka mot bakgrund av att regeringen införde lättnader i samband med förlängningen av den tillfälliga lagen (SFS 2016:752). Enligt juliprognos förväntas över 200 000 ansökningar om anknytning lämnas in –2023. får inte bli ytterligare ett årtionde av ett ohållbart asylmottagande. Inte minst eftersom vi har en viktig uppgift i att integrera de flera hundra tusen människor som redan har kommit till vårt land . Den uppgiften blir bara möjlig att lösa med en stram migrationspolitik . integrationsproblem måste alltså vara utgångspunkten för en ny migrationspolitik. Migration och integration hör helt enkelt ihop. Och en lyckad integration förutsätter en minskad invandring. har en positiv inställning till öppenhet mot omvärlden och vill bidra till att människor med skyddsbehov får skydd, men vårt mottagande måste anpassas efter vår integrationsförmåga. Vi har ett delansvar mot världen, men det fulla ansvaret för . Ett humant samhälle ger nyanlända möjlighet att forma sina liv, och lämnar dem inte att fastna i bidragsberoende, hopplöshet och utanförskap. Tyvärr har det under varit ett större fokus på hur många som kan komma till , utan att beakta hur många som blir en del av det svenska samhället. Möjligheten att lyckas med integrationen påverkas av hur många som kommer hit. behöver därför ha en restriktiv invandring och stramt regelverk som utformas med hänsyn till det stora asylmottagandet vi haft och den integrationskris vi har. har svenska myndigheter flera olika lagstiftningar, i form av tillfälliga lösningar, att förhålla sig till. Det måste vara slut på tvära kast i migrationspolitiken. Migrationspolitiken måste istället präglas av rättssäkerhet, långsiktighet och förutsägbarhet, både för de människor som söker skydd här och för de myndigheter som tillämpar lagstiftningen. Frågan om en ny permanent migrationslagstiftning har behandlats i en parlamentarisk kommitté. Det är djupt beklagligt att betänkandet inte motsvarar den tydliga majoritet som bland det svenska folket är för en kraftigt minskad invandring och ett restriktivt regelverk. Enligt Migrationskommitténs slutbetänkande (SOU 2020:54) förväntas en bibehållen nivå på antalet asylansökningar. Det är inte hållbart att fortsätta ha en invandring som är för hög i förhållande till vår integrationsförmåga och mottagningskapacitet. Den parlamentariska migrationsutredningen har inte uppnått målsättningen om en långsiktigt hållbar migrationspolitik, eftersom det är en svag, hoppande majoritet bakom respektive förslag. Dessutom har inte utredningen lämnat förslag i syfte att minska söktrycket till . Det handlar bland annat om en ökad kvalificering in i välfärden och ett väl fungerande återvändande. Enligt uppfattning är det enda hållbara ett regelverk som inte avviker från EU:s miniminivå eller vad andra internationella konventionsåtaganden lägst kräver. betänkande möter inte denna utgångspunkt. är var femte utrikes född arbetslös, och deras situation förvärras i sviterna av coronapandemin. Endast hälften av de som kom till –2016 är självförsörjande, och utrikes födda kvinnor marginaliseras på svensk arbetsmarknad. förlitar sig allt fler på bidrag för att klara sitt uppehälle. Barn till föräldrar som försörjer sig genom bidrag har sämre skolresultat, mår psykiskt dåligt i större utsträckning och riskerar själva ett livslångt utanförskap. lämnar var tredje skolelev i utanförskapsområden utan behörighet till gymnasiet. Trångboddheten, hedersförtrycket och hopplösheten breder ut sig i . Den grova kriminaliteten och otryggheten är även det en konsekvens av misslyckad integration. För att bryta och vända utvecklingen måste invandringen kraftigt minska och politiken vara mycket restriktiv . Vi måste även se till att den reglerade invandringen upprätthålls, vilket innebär att ett ja ska vara ett ja, och ett nej ska vara ett nej. Den som beviljas uppehållstillstånd måste få en verklig chans att etablera och integrera sig i det svenska samhället. Likväl måste den som nekats uppehållstillstånd i en rättssäker process återvända till sitt hemland. Här behövs en större tydlighet i och vid tillämpning av lagstiftningen, och målkonflikter mot denna princip måste undvikas. Det är av central vikt att återvändandeverksamheten är effektiv och säkerställer att personer lämnar . Vi riskerar annars alltmer omfattande skuggsamhällen i med social utsatthet, svartarbete och brott, där utsatta människor far illa och utnyttjas. har presenterat våra förslag för ett effektivare återvändande i en separat motion, Ett väl fungerande återvändande. Samarbetet i migrationspolitiken i behöver förstärkas. I EU ska vi driva på för en gemensam asylpolitik, som övergår till ett kvotbaserat mottagande med asylprövning utanför EU:s yttre gräns. Ett volymmål för en stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste ta ansvar för en stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik som håller en hög nivå av rättssäkerhet. Grunderna i den reglerade invandringen ska respekteras och statliga, regionala och kommunala aktörer ska alla ta ansvar för sin del i kedjan. Ett ja ska vara ett ja, och ett nej ska vara ett nej. Nivåerna på asylmottagandet måste anpassas till vår förmåga att klara integrationen av de nyanlända. integrationsproblem förutsätter en mycket stram migrationspolitik . Det ska i sammanhanget konstateras att haft en hög asylinvandring och att vi fortsatt ligger högt både i ett EU-perspektiv och i ett nordiskt perspektiv vad gäller mottagande av asylsökande. vill därför se en ny permanent och långsiktigt hållbar migrationslagstiftning, som innebär att inte avviker från andra jämförbara länder eller avviker från de lägst ställda kraven enligt eller övriga internationella åtaganden. anser att bör införa ett volymmål för asylmottagandet, som innebär ett betydligt lägre mottagande än . asylmottagande ska inte överstiga nivåerna i , och . I fråga om asylsökande innebär det utifrån siffror att asylmottagning behöver minska från 22 000 till cirka 5 000 asylsökande . Det motsvarar mottagandet i , och under med hänsyn tagen till folkmängd. Detta enligt statistik från och . Volymmålet är avsett att fungera som ett kraftfullt styrmedel och vägledande för den svenska invandringspolitiken. Om målet inte ser ut att uppnås krävs skärpande åtgärder i syfte att nå målet och därmed åstadkomma hållbara nivåer. Ett överskridet mål ska däremot inte vara en avslagsgrund för en enskild asylsökande. Var och en har rätt att få sin asylansökan prövad och uppehållstillstånd ska beviljas om det föreligger ett skyddsskäl. Förslaget om volymmål står därmed inte i konflikt med asylrätten, utan ger politiken ett tydligt styrmedel att hantera migrationspolitiken med nödvändig långsiktighet. Vi föreslår att regeringen ska presentera en migrationspolitisk handlingsplan till . Handlingsplanen ska inkludera en utvärdering av den förda politiken och eventuella åtgärder som ska vidtas om volymmålet riskerar att överskridas. Vilken utrikes- och biståndspolitik som regeringen avser att bedriva för att förebygga behovet av flykt och för att säkerställa ett effektivt återvändande bör också redovisas i handlingsplanen. I likhet med den klimatpolitiska handlingsplanen bör även en migrationspolitisk handlingsplan remitteras i enlighet med beredningskravet i 7 kap. 2 § RF. Den första klimatpolitiska handlingsplanen skickades till 203 remissinstanser, varav 143 yttrade sig vilket ger ett brett bedömningsunderlag. Regeringen bör dessutom i budgetpropositionen utvärdera den förda migrationspolitiken. Genom att införa motsvarande migrationsplan och migrationsredovisning som finns inom det klimatpolitiska ramverket skulle förutsättningarna för att få en hållbar och genomtänkt migrationspolitik öka betydligt. Ju mer gedigna underlag som finns, desto bättre underbyggda beslut kan fattas. I en permanent lagstiftning ska tillfälliga uppehållstillstånd ingå som huvudregel. System med tillfälliga uppehållstillstånd finns i bl.a. , , , , och . Enligt ska uppehållstillstånd beviljas . För flyktingar ska uppehållstillståndet gälla . anser att regelverk bör ligga i nivå med EU:s miniminivå. Att kunna behärska svenska språket är en nyckel till samhället – till arbete, social rörlighet och förståelse för våra institutioner. Därför ska grundläggande kunskaper i det svenska språket vara ett krav för permanent uppehållstillstånd i en ny migrationslagstiftning. Jobbar man och försörjer sig själv ska det få positiva konsekvenser, även ur ett migrationsperspektiv. Tillfälliga uppehållstillstånd ska därför kunna omvandlas till permanenta uppehållstillstånd vid jobb och egen försörjning. En sådan möjlighet finns i den tillfälliga asyllag som gäller. Vi vill nu ta sikte på försörjningsförmågans varaktighet, genom att införa ett krav på jobb och egen försörjning innan ett permanent uppehållstillstånd kan beviljas i en ny migrationslagstiftning. För permanent uppehållstillstånd bör krävas att inkomsten motsvarar minst lägsta lön vid heltidsanställning enligt kollektivavtal eller branschpraxis. I enlighet med Migrationsöverdomstolens avgörande i MIG 2019:22 ska barnbidrag och underhållsstöd få ingå i beräkning av inkomst, men däremot inte studiebidrag för gymnasiestuderande barn eller bostadsbidrag. Subventionerad anställning ska fortsättningsvis inte medföra att kravet på egen varaktig försörjning är uppfyllt. Ingen ska utvisas från om skyddsskäl fortsatt föreligger. Om skyddsskäl kvarstår vid omprövning av det tillfälliga uppehållstillståndet ska det tillfälliga uppehållstillståndet förlängas om det inte finns grund för ett permanent uppehållstillstånd. För en i bosatt person krävs det att han eller hon har välgrundade utsikter för permanent uppehållstillstånd för att kunna bli referensperson vid anhöriginvandring. Det bör i detta sammanhang ställas krav på att personen i deltar i språkundervisning och arbetar alternativt aktivt söker arbete för att kunna visa på en välgrundad utsikt för permanent uppehållstillstånd. En vandelsprövning bör ske i samband med beslut, även vid förlängning. En asylansökan ska avslås eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd återkallas om en utländsk medborgare begår ett brott med fängelse i straffvärde. Även ett permanent uppehållstillstånd ska kunna återkallas om den utländska medborgaren dömts för ett brott med straffvärde om fängelse eller mer. Försörjningskraven vid anhöriginvandring och familjeåterförening måste skärpas. I det försörjningskrav som finns i den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd i ingår krav på försörjning för sig själv och familjen samt krav på tillräcklig bostad för sig och familjen. Vi vill skärpa försörjningskravet ytterligare. Jobb med stabil inkomst ska i stor utsträckning vara grunden för att försörjningskravet ska vara uppfyllt. Bidrag ska däremot inte kunna öppna vägen in i . Det ska till exempel inte gå att uppfylla försörjningskravet med arbetslöshetsersättning. För att garantera en varaktighet i försörjningsförmågan måste det även krävas att den som ska stå för försörjningen har haft en inkomst under . Inte heller här ska det vara möjligt att möta kravet på försörjning genom inkomst från en subventionerad anställning. Vi anser att försörjningskravet bör motsvara lägsta lön vid heltidsanställning, för att bättre motsvara de faktiska levnadskostnaderna än vad förbehållsbeloppet enligt utsökningsbalken gör. ska inte avvika från de minimikrav som vi är bundna av enligt EU:s familjeåterföreningsdirektiv gällande regler för flyktingars rätt till familjeåterförening. I och med att den tillfälliga lagen förlängdes , lättade man på regelverket för anhöriginvandring till . Mer generösa regler för anhöriginvandring leder till fler asylsökande och fler anhöriga till , i ett läge där vi behöver en stramare asylinvandring. kan inte återgå till en mer generös migrationspolitik. De begränsningar som gällt i den tillfälliga lagstiftningen till och med borde i förlängningen av den tillfälliga lagen ha fortsatt att gälla. Det innebär att vi anser att personer som beviljats uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande ska omfattas av försörjningskrav från och med dag ett. Dessutom anser att det bör införas ett krav på laglig vistelse innan en person kan vara anknytningsperson för familjeåterförening. Både och har krav på vistelsetid. Den som inte kan få uppehållstillstånd på grund av asyl i , kan få det om det föreligger synnerligen ömmande omständigheter. Man beaktar då den sociala situationen vid ett återvändande till hemlandet, eventuella medicinska skäl samt eventuell anpassning och anknytning till . För barn räcker det att omständigheterna är särskilt ömmande. I och med den tillfälliga lagen krävs det dessutom att en avvisning eller utvisning strider mot ett svenskt konventionsåtagande för att uppehållstillstånd kan beviljas. anser att det i en permanent lagstiftning fortsatt bör finnas en restriktiv bestämmelse för uppehållstillstånd på humanitära skäl. Vi anser att en sådan bestämmelse bör formuleras i enlighet med Lagrådets förslag i samband med deras yttrande över den tillfälliga lagen. En väl fungerande gränskontroll För att EU ska kunna ha kontroll över vilka som vistas i unionen, krävs en väl fungerande yttre gränskontroll. I andra hand bör en nordisk gränskontroll komma på plats på gränsen mellan framför allt och . I avsaknad av en väl fungerande gränskontroll vid EU:s yttre gräns och en nordisk gränskontroll måste ha en egen väl fungerande gränskontroll mot angränsande länder när det är påkallat. Det är uppenbart att gränsskydd är otillräckligt. Schengeninspektionen som utfördes bekräftade det allvarliga läget och riktade kritik mot gränspolisens organisation, personal, resursfördelning samt övergripande kompetens och gav totalt 165 rekommendationer varav 95 angående verksamheten vid den yttre gränsen. Gränspolisen har uttalat att man delar rapportens iakttagelser och konstaterar att ”vi har hamnat i ett läge där det är plågsamt uppenbart hur stora bristerna är”. har även i sitt budgetunderlag 2021–2023 pekat ut ett behov av att förbättra den gränspolisiära verksamheten. för inte statistik över antalet utförda gränskontroller utan endast när en gränskontroll lett till en åtgärd som innebär nekad inresa. registrerade 7 454 stycken nekade inresor, vilket kan jämföras med att Trafikanalys registrerade 35,5 miljoner gränsövergångar med flyg, fartyg och järnväg. har enskilda gränspoliser i media larmat om att har tappat kontrollen över vilka som reser in samt befinner sig i . Det finns därför, sammantaget, anledning att anta att de åtgärder som vidtagit inte är tillräckliga och att det fortsatt föreligger brister i den svenska gränskontrollen, något som även bör ses i ljuset av att har en höjd säkerhetsnivå och allvarliga problem med grov organiserad brottslighet och gängvåld. Den första linjen i kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten är . Det är därför viktigt att gränspolisens verksamhet är väl fungerande och besitter adekvat förmåga och kapacitet för att skydda och kontrollera den svenska gränsen. Kontrollen av vilka personer som kommer in i vårt land måste skyndsamt förbättras och antalet utförda gränskontroller måste kraftigt öka. En förbättrad gränskontroll bör medföra ett effektivare arbete mot människosmuggling. har identifierat gränskontrollen som ett resurskrävande arbete som innebär en betydande ansträngning för gränspolisens verksamhet, vilket i sin tur påverkar gränspolisens arbete med att verkställa av- och utvisningsbeslut. En förstärkning av gränspolisen är direkt kopplad till tillväxtarbete om 10 000 fler polisanställda . Innan fler poliser kommit ut i tjänst krävs fler insatser för att på kort sikt stärka den svenska gränskontrollen. vill därför att regeringen ser över möjligheterna att begära stöd från EU:s gränskontrollmyndighet för att skärpa gränsskyddet vid svensk gränspassage mot tredje land. Det kan till exempel röra sig om förstärkta personalresurser som tekniska hjälpmedel. Stödet kan motiveras med att behöver hjälp att uppfylla sina unionsrättsliga åtaganden att ha en väl fungerande gränskontroll vid inresa från tredje land, ha ett ordnat mottagande för asylsökande samt säkerställa att personer med av- och utvisningsbeslut lämnar det gemensamma territoriet. Möjlighet till direktavvisning i krissituationer I bör införas en lagstiftning som i en krissituation ger möjlighet till direktavvisning av asylsökande till ett annat säkert land om den asylsökande kommer via annat EU-land där han eller hon inte registrerats som asylsökande. Lagstiftningen ska kunna aktualiseras genom ett regeringsbeslut. För att ett beslut om direktavvisning ska kunna fattas krävs att antalet asylsökande som söker sig till allvarligt påverkar viktiga funktioner i samhället. Vid beslutet bör det tidigare asylmottagandet beaktas. Förslaget ligger i linje med () vars kärna är att människor på flykt ska få skydd och få sina fall prövade i ett säkert land. Direktavvisning till annat säkert land respekterar asylrätten så länge avvisningar sker till säkra länder, som eller .