ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021007 · 2020-10-01 00:00:00 — Låt ackrediterade aktörer utföra livsmedelskontroller ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att låta kommuner delegera livsmedelskontroller till ackrediterade kontrollorgan och tillkännager detta för regeringen. Fungerande livsmedelskontroller är en viktig funktion i ett samhälle. Därför är det allvarligt att ett antal utvärderingar och rapporter visat på allvarliga brister i kommuners livsmedelskontroller. Ofta grundar sig problemen i bristande resurser på området. Trots att försök till åtgärder gjorts kvarstår problemen, visar av livsmedelskontroll 2019. Det pågår ett arbete inom som syftar till att minska resursbristen genom att frivilligt certifierade aktörer ska få lägre kontrollfrekvens. Det är positivt men kan det krävas mer genomgripande åtgärder för att komma tillrätta med problemen. Inom flera andra samhällssektorer utförs viktiga kontroller av privata kontrollorgan, som blivit ackrediterade för uppgiften av den statliga myndigheten . Detta sker genom kontinuerliga kompetens- och lämplighetsprövningar. Exempel på kontroller som utförs av ackrediterade organ är fordonsbesiktningar, tester av nya produkter på marknaden, hissbesiktningar och dricksvattenanalyser. På likande sätt kan livsmedelskontroller organiseras för att säkerställa tillförlitliga och likvärdiga kontroller över hela landet. En sådan förändring innebär även att företag kan avlasta kommuner och att fler arbetstillfällen skapas. Swedac har rekommenderat att ackrediterade kontrollorgan ges möjlighet att förstärka den offentliga livsmedelskontrollen på områden där det råder resursbrist. Detta genom att ny lagstiftning kommer på plats som ger offentliga kontrollmyndigheter möjlighet att delegera ett sådant ansvar till ackrediterade organ. Därmed behåller kommunen det övergripande ansvaret för livsmedelskontrollen men kan fokusera sina resurser på områden som inte delegerats. Med anledning av de återkommande bristerna i livsmedelskontroller och att en del kommuner saknar resurser för att hantera uppgiften bör lämpligheten i att låta ackrediterade kontrollföretag bidra till korrekt utförda livsmedelskontroller över hela landet utredas. Att det går att säkerställa att livsmedelskontroller sker på ett rättssäkert sätt i dialog med seriösa aktörer bör vara grundläggande om detta ska genomföras. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H8021008 · 2020-10-01 00:00:00 — Begränsad tillgång till fordonsregistret ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur den allmänna tillgången till fordonsregistret kan begränsas och tillkännager detta för regeringen. har en stolt tradition i offentlighetsprincipen. Den bidrar till att såväl enskilda människor som media kan granska makthavare och tjänstemän i offentlig sektor, vilket givetvis är positivt. Det finns dock situationer där det kan ifrågasättas om det är klokt med offentlighet. Ett sådant exempel är fordonsregistret, som är ett öppet register där det enkelt går att ta reda på vem som äger vilket fordon. Tyvärr utnyttjas denna öppenhet av kriminella för att lokalisera och stjäla värdefulla bilar. Brotten sker på olika sätt, men det händer att tjuvarna först gör inbrott i ägarens bostad för att stjäla nycklarna vilket förstås är extra traumatiskt. I dessa fall framstår det som mycket tveksamt att avvägningen mellan allmänhetens intresse av öppenhet mot den enskildes rätt till skydd är korrekt gjord. Att är ensamt om att ha ett så öppet fordonsregister som vi har, innebär att blir mer attraktivt för stöldligor än vad vi annars varit. Det vanligaste runtom i är att registren endast är öppna för myndigheter. Tillgången till fordonsregistret bör därför begränsas. Liksom i andra europeiska länder bör myndigheter ha tillgång till registret, och därutöver bör också försäkringsbolag och vaktbolag kunna ha tillgång till detta. Regeringen bör utreda hur ett sådant system kan utformas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H8021013 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsammans med arbetsmarknadens parter utreda hur lagstiftningen behöver uppdateras för mer distansarbete och tillkännager detta för regeringen. har inte varit lik någon annan vår i förhållande till hur vi lever våra liv i , eller världen. På grund av covid-19-pandemin så har vi alla fått arbeta betydligt mer hemifrån, studenter har fått studera hemifrån och sjukvården har genomgått en stor prövning. Detta har påverkat i princip alla människor och samhället i stort. En av de saker som har påverkat oss är arbetsmiljön, både den psykosociala och den fysiska arbetsmiljön. som pendlingslän har många som arbetar hemifrån , men det har ökat markant . Både bland de som arbetat hemifrån och de som aldrig gjort det. Många har upptäckt att det är möjligt att arbeta hemifrån , vilket man inte trodde var möjligt före covid-19. Det märks inte minst när man kliver på tåget i . Det är lätträknat hur många som står på perrongen jämfört med . Jag är övertygad om att det kommer vara många som vill fortsätta arbeta hemifrån även efter att rekommendationerna om hemarbete minskar. Det har gett många vinster för den tid man ägnar åt familj och fritid. Fler som arbetar hemifrån minskar även behovet av kontorsarbetsplatser som i sin tur minskar kostnader för företagen och minskade kostnader för resor. Minskade resor är i sin tur positivt för miljön. Det finns alltså många vinster i att arbeta hemifrån, men självklart finns det även utmaningar. Men de är lösningsbara. Det som är utmanande vid hemarbete är både den fysiska och psykosociala arbetsmiljön. Vilka förutsättningar finns till att sitta eller stå bra vid skrivbordet, ha bra bredbandsuppkoppling, tillräckligt stor skärm vid datorn och inte minst hur känner man att man är en i gänget på arbetsplatsen när mycket arbetstid sker hemifrån? Vem bär ansvar för arbetsmiljön när man arbetar hemifrån, frivilligt eller påtvingat? Lagstiftningen och avtalen på detta område behöver ses över så det blir tydligt vilka krav och förväntningar som ska ställas både på medarbetaren och på arbetsgivaren vid hemarbete. Var går gränsen för frivilligt och förväntat hemarbete och hur hanteras arbetstiderna? Hur kan arbetsgivaren ta ansvar för den psykosociala arbetsmiljön i hemmet?
mot · H8021014 · 2020-10-01 00:00:00 — Skyddsnät för egenföretagare genom privat sjukvårdsförsäkring ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra privata sjukvårdsförsäkringar avdragsgilla för egenföretagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att egenföretagare inte ska förmånsbeskattas för privata sjukvårdsförsäkringar och tillkännager detta för regeringen. Om en egenföretagare blir sjuk så är hen ansvarig för sin egen sjuklön, som företaget inte har någon inkomst om personen inte kan jobba. För egenföretagare är det viktigt att snabbt komma tillbaka i arbete, både för den personliga ekonomin och för företagets verksamhet. För att snabbt komma tillbaka i arbete är privata sjukvårdsförsäkringar ett sätt att snabbt få vård och snabbare bli arbetsför. blev privata sjukvårdsförsäkringar förmånspliktiga och avdragsrätten togs bort, vilket innebar att egenföretagares sociala skyddsnät försämrades. I syfte att stärka det sociala skyddsnätet för egenföretagare borde privata sjukvårdsförsäkringar bli avdragsgilla för egenföretagare och att egenföretagare slipper förmånsbeskattning för privata sjukvårdsförsäkringar.
mot · H8021016 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förändring av som medger att barn kan ha fler juridiska föräldrar än två och tillkännager detta för regeringen. Familjen är för de allra flesta av oss något av det viktigaste vi har i livet. Familjen är, näst individen själv, samhällets kanske viktigaste byggsten. har samhället, eller snarare staten, en alldeles för konstlad bild av hur familjer fungerar. En majoritet av de barn som föds i föds utanför äktenskapet. Skilsmässotalen är höga, och att en person varit gift eller bildat familj en gång hindrar inte på något vis att samma person väljer att göra det igen senare i livet. För många hbtq-föräldrar som skaffar barn är fler personer än två inblandade redan från första början. För barn innebär det att man mycket väl kan ha inte bara sina biologiska föräldrar, utan också andra vuxna man har en nära relation till, och som har tagit på sig ett stort ansvar för barnets uppfostran. Inte sällan kan det vara vuxna som betyder lika mycket eller mer för barnet än en biologisk förälder. Oavsett vad vi tycker om det tyder ingenting på att detta kommer att bli en mindre vanlig situation för barn i . Dessa sociala föräldrar tar ett faktiskt ansvar, och bygger en verklig relation med barnet, men lagstiftningen erkänner inte det förhållandet. En förändring av lagstiftningen som medger fler juridiska föräldrar har tidigare strandat på grund av en oro för att fler juridiska föräldrar skulle kunna innebära fler tvister om vårdnad eller barnets uppfostran när fler föräldrar har tydligare inflytande över val som påverkar barnuppfostran. Det är dags att inse att detta inte är ett argument mot att förtydliga lagstiftningen, utan tvärtom ett argument för att göra det. De vuxna som skulle kunna bli juridiska föräldrar är redan en del av familjebildningen. De är redan viktiga i barns liv. Både de och barnen förtjänar en lagstiftning som kan göra det förhållandet tydligt och förutsägbart.
mot · H8021017 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en behovsprövning av barnbidraget och tillkännager detta för regeringen. Ett av de bästa måtten på hur upplyst ett samhälle är, är hur väl det tar hand om sina svagaste. Ett lika bra mått på att ett samhälle är orättfärdigt är om det omfördelar resurser till de redan gynnade. Det svenska systemet med barnbidrag har framhållits som ett exempel på det förra, men kan lika väl ses som ett exempel på det . Barnbidraget har delats ut till alla föräldrar, oavsett behov. Skälet för att inte behovsrelatera bidraget har ofta angetts vara att det skulle skapa alltför stora administrativa problem, och driva administrativa kostnader. Med tanke på den tekniska utvecklingen borde de administrativa hindren vara överkomliga. Resursstarka familjer kan under barnets uppväxt lägga barnbidraget på hög för att betala en framtida lägenhet, utbildning eller liknande. I mindre resursstarka familjer finns inte den möjligheten. Förutsättningarna är alltså redan i utgångsläget olika, något som bidrar till att cementera en social klyvning, vilket inte varit och är tanken med barnbidraget. Många ensamstående föräldrar med barn konstaterar dessutom att försörjningsstödet reduceras vid en höjning av barnbidraget, vilket stärker ojämlikheten och därmed går tvärt emot barnbidragets syfte. En behovsprövning av barnbidraget skulle inte bara innebära att man mer träffsäkert kan bidra till dem som har det största behovet, utan också att det frigörs medel som kunde användas för att förbättra sjukvården, garantera tryggheten i hela landet eller att sänka trösklarna till arbete för personer som står utanför arbetsmarknaden. Med anledning av detta bör regeringen skyndsamt utreda en behovsprövning av barnbidraget.
mot · H8021018 · 2020-10-01 00:00:00 — Utveckla och värna Vätterbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en utvecklingsstrategi med syftet att värna och utveckla Vätterbygden och tillkännager detta för regeringen. Frågan om politiska insatser för att värna har länge diskuterats ur ett antal skilda perspektiv. är intressant som övningsområde för Försvarsmakten, som den utgör dricksvattentäkt för hundratusentals människor, och är intressant att utveckla som dricksvattentäkt för hundratusentals fler. Flera platser kring har pekats ut som intressanta för utvinning av mineraler och naturgas. Som kallvattensjö med ett långsamt vattenutbyte är den unik som hemvist för arter och populationer, och sårbar för klimatförändringar. Samma klimatförändringar i kombination med pågående geologiska processer gör att områden kring sjön i högre grad kommer att vara utsatta för översvämningsrisk. gör den vackra kultur- och naturmiljön Vätterstranden attraktiv för både fritidsboende och fasta bostäder. Vätterbygden ställs inför utmaningar att hantera, hot som måste mötas och möjligheter som inte får förloras. Kort sagt, Vätterbygden är ett särskilt område där det är av stor vikt att vi som samhälle klarar av att göra goda och långsiktiga avvägningar mellan olika samhälls- och miljöintressen. När dessa utmaningar lyfts upp enskilt och hanteras, mer eller mindre väl, som enskilda utmaningar finns risken att vi inte klarar av att hantera dem tillräckligt väl. Lokalbefolkningens fortsatta oro för de negativa konsekvenserna av en eventuell gruvbrytning i är ett exempel på just det. Just det föreslagna gruvprojektet vore en ren miljökatastrof om det kom till stånd, och kommer förhoppningsvis aldrig få de erforderliga tillstånden. Men det finns också en risk för att andra enskilda bedömningar gör att vi inte klarar av det övergripande målet om att värna både som dricksvattentäkt, som en unik naturlig miljö och som navet i en växande och löftesrik bygd. Vi bör därför sträva efter ett mer sammanhållet arbete för att utveckla Vätterbygden och möta de risker som kommer av klimatförändringar, miljöfarlig verksamhet och översvämningsrisker samt värna vattenkvalitet och dricksvattenuttag. Det är av stor vikt att ett sådant arbete inte tar avstamp i en enskild utmaning utan i en strävan efter en hållbar utveckling. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som syftar till en gemensam utvecklingsstrategi för Vätterbygden.
mot · H8021019 · 2020-10-01 00:00:00 — En finländsk modell för försäljning av öl ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i likhet med tillåta matbutiker att sälja varor med en alkoholhalt och småbryggerier att sälja sina produkter och tillkännager detta för regeringen. ändrade 2018 sina regler för alkoholförsäljning. I likhet med har man i grunden ett statligt alkoholmonopol, men förändringarna innebär bland annat att man nu tillåter restauranger att sälja drycker för medtagande inom en viss ram, att man tillåter alkoholmonopolet att hålla vinauktioner, att den längsta tillåtna öppettiden för krogar förlängts, att matvarubutiker nu får sälja varor vars alkoholhalt understiger och att bryggerier får sälja sina egna produkter. Det är värt att ur ett svenskt perspektiv inspireras av hur med ett bibehållet monopolsystem ändå rört sig i riktning mot en alkoholpolitik som innebär större frihet för konsumenten, bättre villkor för privata handlare och större möjligheter för småskaliga producenter. Särskilt är det värt att beakta den relativt försiktiga reformen att tillåta försäljningen av något mer alkoholstark öl och hantverksöl under friare former. Enligt den nya alkohollagen får så kallat hantverksöl säljas direkt av tillverkaren. Med hantverksöl avses alkoholprodukter som framställs av malt och som innehåller högst alkohol. Bryggerierna får också sälja andra alkoholprodukter vars volymprocent underskrider 5,5. Rätten till direktförsäljning gäller bryggerier som tillverkar högst öl . En liknande lagstiftning hade underlättat för de småskaliga producenter som möter svårigheter när man vill sälja sina produkter, men tvingas ta omvägen om Systembolaget och hantera ett snårigt regelverk. Möjligheten för matvarubutiker att sälja lättare alkoholhaltiga drycker kan se ut som en ganska lättviktig frihetsreform, men ska inte bara ses i ljuset av frihetsvinsten för den som gärna vill konsumera annan öl än folköl. I har regelförändringen inneburit att försäljning flyttat från Alko till matvarubutiker. Alltså har också försäljning flyttat från ett statligt monopol till handlare som skapar jobb i hela landet. Den typen av reformer, inriktade på att öka inte bara individens frihet utan också skapa mer sunda marknader, vore ett välkommet steg för att ta. Med anledning av detta bör regeringen utreda möjligheten att tillåta matvarubutiker att sälja varor med en alkoholhalt samt för mindre bryggerier att sälja hantverksöl med en alkoholhalt som inte överstiger .
mot · H8021020 · 2020-10-01 00:00:00 — Läroplikt i svensk skola ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa läroplikt i stället för skolplikt och tillkännager detta för regeringen. Skolplikt har gällt i sedan folkskolestadgan infördes . var det en viktig reform för att säkerställa att hela befolkningen fick rätt till åtminstone en grundläggande utbildning, och att barn inte kunde tas ur skolan för att sättas i arbete. finns det skäl att överväga om skolplikten kan reformeras för att säkerställa samma grundläggande mål: att barn och unga faktiskt får den utbildning de har rätt till. En övergång till ett läropliktssystem kan sägas ha två grundläggande fördelar. Den första, som är anledningen till att bland annat har läroplikt, är att lämna utrymme för att barns rätt till en utbildning kan tillgodoses på ett annat sätt än att genomgå , under förutsättning att man genomgår kunskapsprov för avklarad läroplikt. Det är en inte oviktig frihetsreform, som dock i endast utnyttjas relativt begränsat. Den andra, och i min mening mer tungt vägande, fördelen är att det ger en möjlighet att flytta fokus från närvaro i skolan till rätten att få ta del av kunskap under utbildningen. Vi kan se att vi i har ett problem både med vikande kunskaper i centrala ämnen och med att elever inte fullföljer sin utbildning eller inte blir behöriga till högre utbildning. Dessa problem börjar inte i nionde klass, eller ens i högstadiet. Det börjar alldeles för ofta med att elever halkar efter kunskapsmässigt redan från sina första år i skolan, och att man därmed inte får med sig grunderna man behöver senare under skolgången. Vi behöver flytta fokus från att man som elev ska genomgå skolan på ett givet antal år, till att man går vidare i utbildningen när man fått den kunskap man har rätt att förvänta sig. I det arbetet vore en övergång från skolplikt till läroplikt ett användbart verktyg.
mot · H8021021 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda demokratiutvecklingspengar till föreningsrörelsen och tillkännager detta för regeringen. Demokratin i världen är viktigare . På många håll hotas och till och med ifrågasätts demokratin. I har vi en lång tradition av demokrati och det ska vi vara stolta över. Föreningsrörelsen och föreningslivet är och har jobbat och starkt bidragit till demokratiutvecklingen i landet. firas att det är kvinnor fick rösträtt och då tog demokratin ett steg framåt. , bygdegårdar, hembygdsföreningar, idrottsföreningar och lantbrukskooperativ är flera typer av rörelser som jobbat och utvecklats i demokratins anda och som gör det på ett så fantastiskt sätt. När nu på många håll i världen demokratin hotas eller ifrågasätts bör vi än mer i stärka och utveckla den. Ett bra sätt att göra detta är att genom föreningslivet och studieförbunden folkbilda kring demokratin och vad den betyder och har betytt. Ett projekt där demokratiska föreningar kan vara med och utveckla och stärka demokratin kan vara en viktig väg att gå. Regeringen bör därför initiera och utreda hur föreningsrörelsen genom ekonomiska medel kan få jobba med dessa frågor om att stärka demokratin. Föreningsrörelsen är bäst på demokrativeckling och bör då uppmärksammas för det arbete man gjort och gör framåt.
mot · H8021022 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga implementering av livsmedelsstrategin och tillkännager detta för regeringen. Att stärka svensk livsmedelsproduktion och öka vår självförsörjningsgrad är det många som kan ställa upp på. livsmedelsstrategi antogs 2017 och ska peka ut linjen om hur visionen och målen för livsmedelsproduktionen ska se ut . Strategin var mycket välkomnad av intresseorganisationerna inom de gröna näringarna. LRF lyfter bland annat att de mål och visioner som finns måste stärkas upp och bli tydliga och att verkstad måste komma till för att målen ska uppnås. är det viktigt att denna strategi genomsyrar hela den statliga apparaten som departement, myndigheter, verk m.m. samt självklart också 21 regioner och 290 kommuner. Att öka och stärka livsmedelsproduktionen via livsmedelsstrategin är ett intresse som bör ligga inom allas intresseområde. På många håll vet man inte ens om att vi har en livsmedelsstrategi eller också vet man om den men inte vad den innebär. Regeringen bör därför påbörja ett starkare och större implementeringsarbete med livsmedelsstrategin så den blir känd och finns med i de planeringar, utredningar och visioner som finns inom staten, regionerna och kommunerna. På så sätt ökar förståelsen för svensk mat och livsmedelsproduktion och målen och visionerna kan uppnås .
mot · H8021024 · 2020-10-01 00:00:00 — Rättvisare folkräkning stärker kommunkassor ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. Små kommuner som har en hög andel säsongsarbetare missgynnas av det stelbenta sättet att beräkna invånarantal endast en gång . var det vanligt att statare, drängar och pigor bytte arbetsgivare och därmed adress . Därför var en lämplig dag att räkna invånarna på. För kommunen handlar det inte bara om skatteinkomsten från den enskilda individen – konsekvenserna blir större än så. Antalet invånare avgör också nivån på skatteutjämningsbidraget, nivån på kostnadsutjämningsbidraget, nivån på det invånarrelaterade statsbidraget och nivån på det åldersrelaterade statsbidraget. För en kommun är antalet invånare denna enda höstdag därmed av stor, närmast avgörande, betydelse. Befolkningstalet i en kommun är inte . I turistkommuner som Åre och finns tusentals säsongsarbetare inom turismen. Endast en mindre del av dessa finns på plats och ännu färre är skrivna i dessa kommuner . Med dagens teknik bör det vara fullt möjligt att räkna antalet invånare i en kommun , eller i varje fall varje kvartal. Ett befolkningsgenomsnitt skulle ge en mer rättvis fördelning mellan kommunerna i utjämningssystemen. Det är hög tid att utarbeta ett sådant system för ökad rättvisa mellan landets kommuner. Per Åsling (C)