mot · H8023483 · 2020-10-06 00:00:00 — En långsiktig svensk konkurrenskraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om en övergripande skattereform som förbättrar förutsättningarna för företagande och entreprenörskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattelättnad för företag som köper utbildning till sina anställda, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell studie- och karriärsrådgivning för att underlätta rörlighet och matchning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för investeringsbolag att etablera sig i genom att införa en investeringsmodell med associationsrättsliga fonder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka expertskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka rätten till tjänstledighet för att starta företag från dagens till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att renodla och effektutvärdera systemen för företagsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förenklat och standardiserat regelverk för testbäddar för ny teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta implementeringen av goda forskningsresultat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utlysa ett antal innovationstävlingar för att driva utvecklingen på områden med mindre kommersiell kraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk immaterialrättsstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över processrätten i patenträttsliga mål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för mönsterskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändrade regler för miljötillstånd i syfte att uppnå billigare, snabbare och mer effektiva tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prövning av ändringstillstånd ska vara huvudregel i miljötillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kraven på bästa möjliga teknik vid miljöprövning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska antalet verksamheter som kräver individuell prövning för miljötillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja de statliga bolag som inte har särskilda samhällsuppdrag eller är av strategisk och säkerhetspolitisk vikt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen ett mandat att sälja de konkurrensutsatta delarna av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statligt ägda bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten som aktiv och ansvarsfull ägare bör se över de statligt ägda bolagen och deras roll i syfte att de inte ska ägna sig åt politisk opinionsbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtagande av en nationell strategi för artificiell intelligens (AI) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en sammanhållen strategi för den svenska besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över olika former av samarbete, samordning eller sammanslagning mellan Business , Visit och , bortsett från främjandet inom ambassader och konsulat, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över systemet med personalliggare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om statistik inom besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och innovation inom besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analysera och vid behov vidta åtgärder för att , svensk vård och svenska patienter ska kunna dra nytta av möjligheterna som kommer med precisionsmedicin och tillkännager detta för regeringen. har haft en konkurrenskraft i internationell toppklass. I vårt land finns allt från storskalig tillverkningsindustri och ett rikt småföretagande till innovativa techbolag och världsledande forskning. brukar få höga placeringar i internationella jämförelser kring villkor för företagsamhet, innovation och att göra affärer. Det är bra. Men vi kan inte nöja oss. långsiktiga konkurrenskraft står inför stora utmaningar. Trots höga internationella placeringar pekar undersökningar från bland annat och på ett alltför högt skattetryck, skattekrångel, bristande flexibilitet på arbetsmarknaden och brister i utbildningssystemet som problemområden för svensk konkurrenskraft. Flera andra har dessutom pekat på brister såsom en icke fungerande bostadsmarknad och dess negativa effekter på näringslivet. konkurrenskraft utmanas i takt med att fler länder utvecklas allt snabbare. Det finns fler oroande signaler. Allt fler företagare upplever att det har blivit krångligare att följa alla regelverk kopplade till företagande. Regelkrånglet är dessutom tidsödande och dyrt. Företagare lägger i snitt ner på administration och företagens administrativa kostnader skenar med 2013. fortsatta tillväxt och konkurrenskraft står därutöver inför stora utmaningar på grund av coronakrisens konsekvenser på näringslivet. Stora delar av den svenska ekonomin har stannat av till följd av pandemin. Hundratusentals jobb kan gå förlorade och tusentals livskraftiga företag hotas. Varsel och konkurser avlöser varandra och arbetslösheten är högre än vad den varit på väldigt . Coronakrisen är en tragedi med många bottnar. Tusentals människor har mist livet och ännu fler saknar en anhörig eller vän. har hundratusentals svenskar förlorat jobbet när företagare ser sina livsverk gå under. Den här krisen är av annan sort än de ekonomiska kriser som varit. Det handlar inte om företag som har misskött sig, höga skulder eller djupa obalanser i ekonomin. Det handlar istället om en pandemi som rycker undan mattan för helt vanliga företag. Arbetet för ett mer livskraftigt och konkurrenskraftigt näringsliv måste fortsätta. Lika viktigt som det är att införa nödvändiga krisåtgärder för att rädda jobb och företag måste vi staka ut kursen för att återstarta ekonomin när pandemins akuta fas är över. Vi kan därför inte slå oss till ro, utan behöver fortsätta utveckla villkoren för företagande och tillväxt. Vi måste fortsätta arbeta för att ska vara ett land med ett fritt näringsliv där företag väljer att etablera sig för att villkoren är gynnsamma. Ett som drar nytta av den nya tekniken och som värnar och utvecklar såväl den storskaliga industrin som det småskaliga företagandet. Ett skattesystem som främjar företagande och entreprenörskap Ska kunna fortsätta vara ett rikt välfärdsland måste tillväxtförutsättningarna stärkas. Att är bland de utvecklade länder som har lägst tillväxt per capita just nu och att den historiskt låga tillväxten per capita ser ut att bestå är ett tecken på att tillväxtpolitiken inte är tillräckligt bra. Det kräver en bred palett av åtgärder, men skattefrågorna är centrala. En skattereform bör sjösättas med målet att bland annat förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . Villkoren för att starta, växa och expandera måste då vara goda. Fler ska våga lämna trygga och välbetalda jobb för att starta företag. Det svenska ägandet ska värnas och stärkas, eftersom nyare forskning allt tydligare visar att det spelar roll vem som äger företagen och var dessa ägare hör hemma. Vi behöver också mindre av särlösningar och ett enklare sammanhållet skattesystem som underlättar och ökar möjligheterna för entreprenörskap och företagande i . Omställning och kompetensförsörjning för ökad tillväxt Kompetensförsörjningen är en av de viktigaste frågorna för svenska företag och avgörande för svensk konkurrenskraft och tillväxt. När gamla arbetssätt utmanas sker en strukturomvandling i ekonomin som påverkar arbetsmarknaden. Arbetsuppgifter, och ibland även yrken, försvinner, som det växer fram nya arbetsuppgifter i snabb takt. På en arbetsmarknad där allt som kan digitaliseras kommer att digitaliseras, ökar kraven på människor att rusta sig med nya kunskaper för att fortsatt vara relevanta och attraktiva på arbetsmarknaden. Med en åldrande befolkning behöver vi också jobba längre för att kunna finansiera vår gemensamma välfärd. Och med många nyanlända personer i som har en utbildningsnivå motsvarande högst grundskola ställs krav på omfattande utbildningsinsatser. Skattelättnad för företag som köper utbildning till sina anställda Både företagen och det offentliga måste skapa bra vägar till omställning i arbetslivet, och att arbetstagare vänjer sig vid tanken att byta yrke och är villiga att ställa om. För att stimulera omställning och kompetensutveckling genom hela arbetslivet behöver staten också leva upp till sin del av samhällskontraktet genom att underlätta för såväl arbetsgivare som individer att investera i utbildning. Det behövs lösningar som gör det mindre kostnadskrävande för arbetsgivare att investera i sina medarbetare. Som ett komplement till förslag om utbildningsavdrag, som innebär att människor kan få skatteavdrag för egna utbildningskostnader, bör det även införas skattelättnader för företag som köper utbildning till sina anställda. Ett sådant avdrag skulle innebära att arbetsgivaren kan få tillbaka en del av kostnaden för sina köp av externa kurser, genom att dra av motsvarande belopp från sitt skattekonto. Nationell studie- och karriärrådgivning för att underlätta rörlighet och matchning Arbetstagares kunskap om arbetsmarknaden behöver öka. Och rörligheten mellan olika typer av yrken behöver underlättas. Mot bakgrund av kommande utmaningar med digital omställning av arbetsmarknaden och för att motverka risker med hög arbetslöshet, finns behov av ytterligare stöd till arbetsföras omställning på arbetsmarknaden. finns få möjligheter att få rådgivning om jobb och studier, framför allt för dem som har ett arbete. Studier visar också att även ungas utbildningsval i högre utsträckning behöver fattas utifrån arbetsmarknadens behov. Flera utredningar pekar på en bristande studie- och yrkesvägledning – såväl för den som ska välja till gymnasium som till högskola. Så även för denna grupp behöver kunskapen kring arbetsmarknadens behov bli större, exempelvis genom en nationell studie- och karriärrådgivning. Att företag väljer att etablera sig i och att de företag som är etablerade här har tillgång till kapital och kompetens är avgörande för vårt välstånd. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i – något som skattereform ska ta fasta på. Dessutom ska det vara möjligt för fler att bygga upp ett eget kapital genom sparande. Svenska företag vittnar om problem med rekrytering och tillgång till kapital i framför allt tidiga faser. ska underlätta för investeringar i och rekryteringar till företag i . Underlätta för investeringsbolag att etablera sig i har länge varit framgångsrikt när det gäller att attrahera riskkapital från resten av världen och vi har en av de största riskkapitalsektorerna i världen, framförallt när det gäller it och life science. av kapitalet till svenska riskkapitalfonder är utländskt, vilket gör att fonderna ger svenska företag tillgång till kapital på ett sätt som annars inte hade varit möjligt. Det möjliggör för dem att växa och anställa. Det finns dock fortfarande mycket att göra och skulle i högre grad kunna utnyttja de konkurrensfördelar vi har. Bland annat är investeringarna i i genomsnitt mindre än i andra länder, vilket försvårar för företag att växa när de nått en viss storlek. förläggs vissa svenska fonder i andra länder. Det görs bland annat av legala skäl för att kunna få investeringar från vissa utländska investerare. För att möjliggöra att fler investeringsfonder förläggs i vill införa en modell med associationsrättsliga fonder i . Dessa investeringsbolag ska ha ett rörligt aktiekapital i enlighet med förslaget i SOU 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. En välkänd och internationellt etablerad legal struktur skulle öka utländska investerares benägenhet att investera i svenska fonder och därmed öka det investerade kapitalet i . En annan kritisk faktor för att möjliggöra investeringar till är tillgången på kompetens. För ett litet men teknologiskt avancerat land som kommer det inte att vara möjligt att all den kompetensen ska utbildas i . Då krävs det att är ett attraktivt land för högutbildade personer att flytta till. Att har världens högsta marginalskatter på höga inkomster blir då ett problem. vill sänka skatterna på arbete generellt, men för att kunna gå snabbt fram vill vi också göra expertskatten mer konkurrenskraftig och mer i linje med liknande länder såsom . vill förlänga tiden för expertskatt från tre till . Dessutom vill vi att doktorandstudier i inte ska diskvalificera för expertskatt. Inkomstgränsen för förenklad hantering sänks från 2 prisbasbelopp till 1,5 prisbasbelopp för att vara mer i linje med situationen i . Universitet och högskolor ska kunna besluta om skattelättnader för forskare. arbetskraftsinvandringen av högkvalificerad arbetskraft Svenska företag och entreprenörer vittnar om brist på rätt kompetens. Att människor kan komma hit och bidra med kunskap och drivkraft är nödvändigt för svensk tillväxt. Arbetskraftsinvandringen måste värnas, men måste vissa uppenbara problem lösas. bör vidta åtgärder för att locka mer högkvalificerad arbetskraft till genom exempelvis talangvisum, och handläggningen av arbetstillstånd måste förenklas avsevärt. måste de så kallade kompetensutvisningarna, där högkompetent arbetskraft utvisas på näst intill bagatellartade grunder, upphöra omgående. En viktig faktor för lokalisering av huvudkontor, för kapitalflöden och för möjligheten att attrahera kompetens är internationell tillgänglighet. Ett sätt att stärka konkurrenskraft och vår möjlighet att attrahera investeringar är alltså att stärka och möjliggöra fler och tätare direktförbindelser till ekonomiska center i världen. Det blir inte minst viktigt i ljuset av coronakrisen. vill därför att ska bli ledande flygplats och kraftigt öka mängden passagerare som flyger till och från . Det bör bland annat ske genom ökad kapacitet, upprustade terminaler och förbättrad kollektivtrafik till och från flygplatsen. Infrastruktur är som ett blodomlopp i ekonomin. Välfungerande transporter av människor och gods i och mellan och omvärlden är helt avgörande för näringslivet. Utöver uppgiften att stärka som ett nordiskt nav måste även andra delar av vårt transportsystem utvecklas. hamn är den största hamnen i vår del av världen och dess förmåga att upprätthålla direkttrafik är något som industriföretag med rätta säger är helt avgörande för svensk konkurrenskraft. Vidare är det för oss självklart att transporter inom landet ska fungera. Under coronapandemin har alltfler möten tagits online, men det finns jämte dessa möten ett stort behov även för mänskliga möten. Det kan exempelvis handla om besök på en mässa eller att möta en kund eller en leverantör. Därför behövs välfungerande persontransporter. Mindre risk att driva företag Nivån på risken som det innebär för en individ att driva företag är en viktig del i de drivkrafter eller hinder som finns för att starta ett företag. Denna risk kan handla om tillgång till sociala skyddsnät eller om regler för rekonstruktion. Risken måste vara på en sådan nivå att människor vågar ta steget från en trygg anställning till företagande. Förlängd rätt till tjänstledighet för att starta företag För att fler ska våga ta steget och starta företag behöver tryggheten bli större, särskilt i första skedet. Ett sätt att göra detta är att förlänga rätten till tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet från 6 . Då skulle fler få chans att prova att satsa på en idé utan att direkt bli av med sitt anställningsskydd. Det kan ta att bygga upp lönsamheten i ett nystartat företag. Ett förlängt uppbyggnadsskede för nya företagare att få sin a-kassa och sjukpenning beräknad på tidigare förvärvsinkomster kan motivera företagare att våga ta steget från anställning till att driva företag. Vi menar att det därför finns skäl att se över trygghetssystemen för företagare. Krafttag mot osund konkurrens och annan brottslighet Lag och ordning är en kärnuppgift som staten inte får svika. Det handlar om att medborgarna ska känna sig trygga, oavsett var de bor. Tryggheten ska vara lika för alla som bor i . Tyvärr har hot, våld och rån blivit en del av företagarnas vardag på vissa håll i . Framförallt är det i utanförskapsområden som problemen med brottslighet är så stora att många företag överväger att flytta eller lägga ned sin verksamhet. Att företagare i vissa områden inte vill eller vågar fortsätta driva sin verksamhet av rädsla för rån, våld och hot är helt oacceptabelt. har en rad förslag på hur tryggheten för företagare kan öka. Det handlar bland annat om att öka antalet anställda inom polisen, skärpta straff och krafttag mot gängbrottsligheten. Även vardagsbrottsligheten är ett stort problem för många näringsidkare. Därför vill vi bland annat införa en möjlighet att utfärda tillträdesförbud till butiker. Genom att begränsa möjligheterna att få tillträde till butikslokalerna för personer som stjäl eller uppför sig illa skapas en tryggare miljö för både butiksanställda och kunder. Företag ska inte heller kunna konkurreras ut av andra som bryter mot lagar och regler. Även om de allra flesta företagare är skötsamma förekommer det att företag tänjer på regelverket för att skaffa sig orättvisa fördelar gentemot sina konkurrenter. Detta upplever många företagare som ett stort problem. För att komma åt fuskande företag behövs bland annat bättre samverkan mellan myndigheter. Vi ser därför positivt på den samverkan mot osund konkurrens som inletts mellan en rad myndigheter. Den osunda konkurrensen kan också komma från offentlig sektor. För att förhindra osund konkurrens från offentlig sektor gentemot näringslivet infördes särskilda regler om offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen. Det är nu hög tid att dessa regler utvärderas och att det vid behov genomförs förändringar för att säkerställa att osund konkurrens inte råder. Som regel blir företrädare för ett aktiebolag inte personligen ansvariga för skulder i bolaget. Företrädaransvaret innebär dock att styrelseledamöter kan bli betalningsansvariga för företagets skatter. Varje företrädare måste därför i praktiken ha kunskap om varje förfallodag för skatter och avgifter och företagets möjlighet att betala dessa. Om företaget inte kan betala skatter på förfallodagen måste avvecklingsåtgärder vidtas , annars kan företrädaransvaret träda in. Detta är ett stort hinder vid försök att rädda företaget vid likviditetsbrist. Företrädaransvaret kan försvåra rekrytering av erfarna styrelseledamöter, särskilt i innovations- eller entreprenörsbolag. Hindret är dessutom svårt att möta genom försäkring då försäkringar inte täcker grov oaktsamhet. För att underlätta för företags utveckling och tillväxt genom att kunna tillgodogöra sig goda råd genom en extern styrelseledamot behövs en förändring av företrädaransvaret, där nuvarande regler avskaffas som skatteintäkterna värnas och osund konkurrens stävjas. har i två tillkännagivanden beslutat att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar. Det är därför bra att regeringen tillsatt en utredning för att se över utformningen av vissa bestämmelser i skatteförfarandelagen och överväga förändringar. Uppdraget ska redovisas . förutsätter att regeringen återkommer till med konkreta förslag om ett reformerat företrädaransvar. Reformera systemet för företagsstöd Det har påvisats brister i systemet för företagsstöd. Samordningen är svag, stöden är uppdelade på många myndigheter som ofta arbetar mot samma målgrupper och målet med stöden är ofta oklara. För att stöden ska vara motiverade krävs också att det går att bedöma effekterna av dem bättre än . Renodla och effektutvärdera företagsstöden De olika företagsstöden bör renodlas, förtydligas och utvärderas. Stöden ska utvärderas utifrån samhällsnytta, och stöd som inte bidrar till samhällsnytta ska avvecklas. Stödgivande myndigheter bör formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. Eftersom resurserna ska användas effektivt bör stödens effekt även prövas mot den beräknade effekten av andra åtgärder med motsvarande syfte, såsom sänkta ägarskatter och sänkt bolagsskatt. På nationell nivå bör , och Jordbruksverkets företagsstöd effektutvärderas och följas upp för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. Även andra företagsstöd, exempelvis lånegarantier samt stöd till forskning och utveckling, bör granskas och effektutvärderas i större utsträckning. På EU-nivå bör verka för att regelverk om företagsstöd blir så tydligt som möjligt kopplade till att vara en start på verksamheter som ska bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. Låt näringslivsfrämjande åtgärder utföras av privata aktörer vill gärna i högre grad bygga utförandet av de näringslivsfrämjande åtgärderna på privata kvalitetssäkrade aktörer utanför myndighetskretsen. Dessa aktörer skulle exempelvis kunna utses genom att kvalitetskrav ställs och projekt och insatser sker i konkurrens mellan varandra. Myndigheternas, statens, uppgift skulle på detta sätt i huvudsak begränsas till att utifrån de politiska målen sätta allmänna ramar och fatta inriktningsbeslut för insatser och för kvaliteten på genomförare samt att följa upp resultaten, kontrollera att medlen använts på avsett vis och medverka till att förbättringar tillvaratas. Fler vägar till företagande behöver fler företag som kan bidra till vårt välstånd och skapa nya arbetstillfällen. Att starta företag kan också vara en väg in på arbetsmarknaden för många. En mångfald av företag och företagare i olika branscher bidrar till förnyelse och ger förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv. En undersökning från visar att av unga i åldrarna 18–kan tänka sig att starta ett eget företag, däremot är det som gör det i slutändan. Enligt statistik från Ung företagsamhet (UF) är sannolikheten att faktiskt starta företag högre bland UF-företagare. Man vet också att de som drivit UF-företag i högre grad är chefer, får högre lön och har kortare arbetslöshetsperioder. Det är därför rimligt att anta att fler företag skulle startas om fler elever erbjuds och väljer att gå UF. Det finns därutöver stora skillnader i hur stor andel elever som går UF på olika gymnasieprogram. Nio av tio elever på handels- och administrationsprogrammet läser UF, medan under en av tio elever på byggprogrammet gör det.