ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802770 · 2020-10-01 00:00:00 — Investeringsstöd till jordbruk via landsbygdsprogrammet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge investeringsstöd till jordbruk via landsbygdsprogrammet och att ge långsiktiga förutsättningar för den gröna näringen i och tillkännager detta för regeringen. Ett gott näringslivsklimat handlar ofta om att skapa förutsättningar så att företagare ska kunna utveckla sina verksamheter långsiktigt. Formerna för investeringsstöd varierar mellan olika näringar. Landsbygdsprogrammets konstruktion riskerar att bromsa utvecklingen i den gröna näringen. I vill enskilda jordbrukare investera i nya anläggningar för mjölkproduktion – stora och viktiga långsiktiga investeringar som skulle bidra till ökad livsmedelsförsörjning. Men de investeringsmedel som fanns tillgängliga via landsbygdsprogrammet tog i slut av programperioden. av femårsplanen är möjligheterna väldigt begränsade. Det här innebär en stor ryckighet och kortsiktighet i jordbrukspolitiken. Inför nästa programperiod finns förmodligen inga nya pengar att söka . Det innebär en väldigt lång väntan för företagare som är villiga att investera nytt. av kriser med torka och låga avräkningspriser för mjölk är det mycket angeläget att det går att genomföra investeringar när den enskilde företagaren önskar och planerar. Effekterna av att jordbrukare som vill utveckla sin verksamhet inte får tillgång till investeringsmedel blir istället att de överväger att avveckla sin verksamhet. Det drabbar landsbygden och svensk livsmedelsproduktion hårt. Mjölkproduktion är ju en mycket viktig motor för levande landsbygd. Med ett försämrat säkerhetsläge och rådande pandemi tydliggörs stora brister i krisberedskapen. bör omgående prioritera åtgärder som stärker vår samlade försörjningstrygghet och minskar beroendet till omvärlden. Staten bör därför utveckla former för att hantera detta. Det skulle kunna vara genom statlig förskottering, att medge att investeringsstödet får tas med in i kommande programperiod eller att omstrukturera så att investeringsmedel finns tillgängliga att söka under hela programperioden. Den gröna näringen måste ges ordentliga och långsiktiga förutsättningar i för att utvecklas. Med dagens system riskerar istället många livsviktiga investeringar att utebli. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H802771 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska gränshinder och öka samverkan mellan och tillkännager detta för regeringen. Handel och utbyte med andra länder är avgörande för svensk tillväxt och sysselsättning. För att näringslivet ska kunna göra fler affärer, förbättra rörligheten och öka sysselsättningen är det viktigt att ta bort formella och informella gränshinder mellan länder. –, och , lyfts ofta fram i diskussionerna gällande gränshinder och framförallt gällande arbetspendling mellan länder. är det ca 20 000 personer som pendlar från och har sin huvudsakliga inkomst i . Det kan jämföras med att fler än 28 000 svenska pendlare har sin huvudsakliga inkomst i , och sedan tillkommer 27 500 deltidspendlare. Pendlingen mellan och är alltså störst i . Coronakrisen har påverkat det nordiska utbytet och inte minst påverkat gränsen mellan och . På den svenska sidan har företag som är beroende av gränshandel drabbats särskilt hårt. En bättre samordnad coronastrategi mellan och samt djupare dialog mellan länderna om konsekvenserna av olika restriktioner hade kunnat mildra de ekonomiska effekterna för människor och företag längs gränsen. I spåren av pandemin blir det viktigt med minskade gränshinder för att få fart på utbytet mellan länderna och därmed ekonomin. Formella och informella gränshinder kan man stöta på när man tar jobb eller gör affärer över gränsen. Formella gränshinder är skillnader i lagar och regelverk mellan två länder, medan informella är till exempel brist på information, komplicerade rutiner eller brist på kunskap. Pendlingen är viktig för att öka rörligheten och få större arbetsmarknadsregioner, men för att öka sysselsättningen och tillväxten är det än viktigare att näringslivets gränshinder prioriteras. Gränsen mellan och utgör EU:s yttre gräns. Det gör att företag som ska passera –Norge-gränsen tydligare drabbas av gränshinder som hindrar affärerna eftersom inte är med i EU:s tullsamverkan. är viktigaste handelspartner ihop med . Flera undersökningar visar att företagen stöter på hinder inom främst tre områden: tull och moms, olikheter i regelverk och standarder samt brist på information. Dessa gränshinder drabbar framförallt små och medelstora företag som har mindre resurser för att övervinna dessa hinder. Det svenska gränshindersarbetet måste därför stärkas, informationen måste förbättras framförallt till små och medelstora företag och svenska myndigheters gränshindersuppdrag måste förtydligas och kopplas till förenklingsuppdraget. Pandemin visar även att samverkan länderna emellan behöver öka. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H802773 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa mängdrabatten för brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett nytt system i stället för mängdrabatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge polisen i uppdrag att stärka arbetet med brottssamordning och tillkännager detta för regeringen. Många brott på landsbygden utreds inte, och i vissa fall beror det på mängdrabatten. Upprepad brottslighet är ett omfattande problem där berörda blir bestulna på utan att det ens blir en utredning. Tillämpningen och resursbristen ger en tydlig tudelning där brottslingar i princip ostört kan göra inbrott utan att polisen kommer till brottsplatsen. Det här ger en enorm otrygghet bland boende och ofta maktlöshet och stor ilska. Personer som ägnar sig åt regelbunden upprepad brottslighet kommer ofta undan. Om en person stjäl 75 fyrhjulingar borde det ge betydligt skarpare straff än om samma person stjäl tre fyrhjulingar. Detta måste återspeglas i lagstiftningen. Det grövsta brottet får hela straffvärdet vid straffmätningen enligt nuvarande system. Dagens mängdrabatt måste därför slopas och ersättas så att varje brott blir utrett med möjlighet till straffpåföljd. Utgångspunkten måste vara att fler brott än det grövsta ska räknas in i bedömningen av straffvärdet vid straffmätningen. Att dagens bestämmelser i praktiken innebär att en brottsutredning ofta inte inleds eller läggs ned är inte rimligt. Det är ett svek mot brottsoffret och visar att en skattefinansierad verksamhet inte levererar enligt uppdraget. Det kan heller inte vara rimligt att låta bli att utreda brott. Polisen bör ges i uppdrag att stärka arbetet med brottssamordning, inte minst på landsbygd och i glesbygd. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H802774 · 2020-10-01 00:00:00 — Information om vilka fordon en person äger ställer sig bakom det som anförs i motionen om att endast berörda myndigheter bör ha tillgång till information om vilka fordon en person äger och tillkännager detta för regeringen. För att bättre beivra brottslighet och öka människors säkerhet behöver olika åtgärder vidtas. är det lätt att via internet finna information om vilka fordon en person äger. Detta underlättar för brottslig verksamhet och stölder. Inte minst på landsbygden kan det leda till ökad otrygghet när personer med ont uppsåt använder informationen felaktigt för att förbereda inbrott. I brottsförebyggande syfte bör endast berörda myndigheter ha tillgång till denna information. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H802775 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en återgång till tidigare system för farledsavgifter för Vänersjöfarten och tillkännager detta för regeringen. Vänersjöfarten är en mycket viktig näringspolitisk förutsättning för fungerande transporter till och från . En regional hållbar tillväxt kräver goda och tillförlitliga kommunikationslösningar för att kunna leverera varor och gods till kunder runt om i världen. Under den socialdemokratiskt ledda regeringen införde ett nytt avgiftssystem och nya farledsavgifter. Detta kom som en chock för berörda i näringen. Linjetrafiken kämpar i motvind och med det nya avgiftssystemet riskeras rederiverksamheten. Vänersjöfarten har drabbats hårt av det nya systemet som uppfattas svårbegripligt och krångligt. Fördyringen med det nya systemet är för varje enskilt fartyg utöver lotsavgifter. Staten bör omgående ge förutsättningar som gynnar regional tillväxt och miljösmarta val. En avvecklad linjetrafik på skulle få förödande konsekvenser för värmländskt näringsliv och pågående hållbarhetsarbete. Därför bör regeringen se över hur det nya avgiftssystemet kan ersättas med det som gällde tidigare. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H802776 · 2020-10-01 00:00:00 — ROT-avdrag för renovering av fönsterbågar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att möjliggöra ROT-avdrag för renovering av fönsterbågar som avlägsnas från byggarbetsplatsen och renoveras i ett snickeri eller måleri och tillkännager detta för regeringen. I kulturvårdssammanhang bör ROT-avdrag också beviljas för renovering av gamla fönster. kan inte ROT-avdrag beviljas om fönsterbågar avlägsnas från en byggarbetsplats och renoveras i ett snickeri eller måleri, vilket ofta är nödvändigt för att arbetet ska kunna utföras. Om fönsterbågarna däremot åtgärdas på själva byggarbetsplatsen är det berättigat till ROT-avdrag. Detta begränsar hantverkarens möjligheter avsevärt när det kommer till vilka verktyg som kan tas med eller vilka lokaler som kan användas för arbetet. Nuvarande regler främjar inte heller kulturvården och värden i gamla hus. En förändring som medger ROT-avdrag för renovering av fönsterbågar på annan plats skulle vara positiv för såväl företagare och kulturvård som fastighetsägare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H802777 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att via införa investeringsstöd till landbaserade fiskodlingar och tillkännager detta för regeringen. Det planeras nu för stora industrietableringar med landbaserade fiskodlingar i vårt land – anläggningar som utvecklar livsmedelsproduktionen på ett hållbart och miljömässigt sätt. Att odla fisk på land avlastar våra hav och ger fiskbestånden större chans att återhämta sig. I slutna system recirkuleras och renas vattnet med ny teknik och smittrisker elimineras. Transporter och utsläpp minskas betydligt genom att alla produktionsled sker på en plats från kläckning till slakt och paketering innan leverans sker till kund. Mervärdena och möjligheterna är många och stora i då efterfrågan på mat ökar i takt med befolkningstillväxten. Inte minst skapar det nya arbetstillfällen på landsbygden och ökar vår nationella försörjningsgrad. Dagens regler medger dock inte investeringsstöd via för landbaserade fiskodlingar. Stödstrukturen behöver omgående ändras då det är en stor och viktig utvecklingsfråga för vårt land och handlar om industriell innovativ produktion.
mot · H802778 · 2020-10-01 00:00:00 — Avgifter för utbildning av ordningsvakter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera konsekvenserna, och vidta åtgärder, av höjd avgift för utbildning av ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. höjde avgiften för grundutbildning av ordningsvakt från till . Avgiften nära tredubblades som fortbildningsavgiften för ordningsvakter mer än fyrdubblades genom en höjning från till och avgiften för arenautbildningen höjdes från till . Det kan vara motiverat att göra mindre årsvisa indexjusteringar av avgifter, men inte så kraftfulla och oväntade höjningar på flera . Regeringen och bär indirekt ansvaret för denna ökning efter att ha aviserat att det ackumulerade underskottet hos inte fick öka. Tillgången till ordningsvakter är avgörande för trygghet och säkerhet i många olika verksamheter och evenemang runt om i landet. Konsekvenserna av de kraftiga avgiftshöjningarna kan därför bli allvarliga när många ordningsvakter väljer att sluta istället för att betala fortbildningsavgiften. Bristande tillgång till ordningsvakter leder i sin tur till att företag och föreningar inte kan genomföra planerad verksamhet vilket i sin tur riskerar att bli negativt för den lokala utvecklingen. står nu inför en mycket omfattande upprustning av det civila försvaret i ett säkerhetspolitiskt försämrat läge. Vårt land behöver beredskap att kunna möta antagonistiska hot, hantera säkerhetspolitisk kris och stå emot väpnat angrepp. Under höjd beredskap och krig kommer kraven på polisiär verksamhet att öka. Det krävs betydande resurser för bevakning av skyddsobjekt och annan samhällsviktig verksamhet. Det här kräver förstärkningsresurser och tillräcklig personalförsörjning, vilket är en stor utmaning. Tillgången till ordningsvakter blir en ovärderlig förstärkningsresurs i det civila försvaret och för ordning och säkerhet. Med de kraftigt höjda utbildningsavgifterna riskerar tillgången till ordningsvakter att minska vilket innebär en sårbarhet i vår samlade totalförsvarsplanering. Regeringen behöver därför omgående se över avgiftsnivåerna för ordningsvaktsutbildningen samt utvärdera och följa upp konsekvenserna av kraftiga avgiftshöjningar 2020.
mot · H802779 · 2020-10-01 00:00:00 — Gynnsam bevarandestatus i fråga om varg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt bör justera miniminivån för gynnsam bevarandestatus till 170–270 vargar i enlighet med riksdagsbeslut och tillkännager detta för regeringen. I riksdagsbeslutet om en hållbar rovdjurspolitik står det att vargens referensvärde för en gynnsam bevarandestatus ska vara 170–270 individer. I samband med beslutet om en hållbar rovdjurspolitik pekade på ansvar för att som rapporteringsmyndighet bedöma var referensvärdet ligger inom intervallet. har därefter efter regeringsuppdrag angivit nivåer för gynnsam bevarandestatus som är över beslutade intervall. För att nå målet om en hållbar rovdjursförvaltning måste riksdagsbeslutet implementeras i enlighet med intentionerna i propositionen. Regeringen bör därför skyndsamt säkerställa att omgående justerar miniminivån för gynnsam bevarandestatus för varg till 170–270 individer i enlighet med gällande riksdagsbeslut.
mot · H802780 · 2020-10-01 00:00:00 — Stöd till enskilda vägar och skogsvägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till investeringsstöd till enskilda vägar och skogsvägar och tillkännager detta för regeringen. Det finmaskiga vägnätet är en grundläggande och oerhört viktig infrastruktur för landsbygdsutveckling. drar dock in det statliga vägbidraget för många enskilda vägar och vägsamfälligheter. Vägarna klassas om och anses inte längre ha tillräckligt många fordon . Enligt riktlinjerna ska årsdygnstrafiken överstiga 25 fordon. Slutsatsen blir att dessa vägar inte anses vara tillräckligt nyttiga. Det här är allvarligt och behöver åtgärdas. Bristen på statligt stöd riskerar att äventyra arbetet i många enskilda vägföreningar, som utförs med stort engagemang. På landsbygden har vi ofta inte den trafikmängd som krävs beroende på att det bor färre i området, men vägnätet är av vital betydelse för vardagen och utvecklingen. Vägar är och kommer att vara en viktig pulsåder för bygden och trafikeras flitigt av turister och myndigheter. Ofta framhåller myndighetsföreträdare att skogen ska nyttjas för skogsbruk och rekreation och då finns förväntningar om god vägstandard. Det läggs ned ett stort ideellt arbete på att uppfylla ställda krav på vägen. Det är helt avgörande för landsbygden att det finns ett fungerande finmaskigt vägnät och ordentlig infrastruktur. Även skogsvägar behöver skötas med omsorg. Här varierar det då en del skogsägare efter slutavverkning inte gör de vägförbättringar som krävs. Under långa perioder kan vägstandarden bli för låg. Det här är inte negativt bara för den dagliga servicen utan kan även innebära stora negativa konsekvenser för den civila och militära beredskapen som ofta kräver god tillgänglighet vid insatser. För att främja den långsiktiga beredskapen och utveckla landsbygd och skogsbruk bör därför staten återinföra investeringsstödet till skogsvägar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H802781 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordningsvakters möjlighet att använda spotthuva och benfängsel och tillkännager detta för regeringen. Polisen har i sin dagliga tjänsteutövning tillgång till spotthuva och benfängsel. Detta bör gälla även ordningsvakter. En ordningsvakt möter i olika situationer personer som biter sig i kinden för att få fram sitt blod i syfte att föra hepatit eller andra sjukdomar vidare genom att spotta i ansiktet. Att ordningsvakter skulle få använda spotthuva skulle bidra till en bättre arbetsmiljö. Ordningsvakter utsätts även för sparkar och slag. får ordningsvakter göra benlås vilket kan göra ont på personen i fråga. Vid frihetsberövande bör även benfängsel få användas av ordningsvakter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H802782 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bildande av naturreservat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att noga analysera och utreda vilka siffror man har över skyddet av natur i så att det stämmer överens med verkligheten och tillkännager detta för regeringen. Naturreservaten i har blivit fler. Exempel på detta är att i finns ca 200 reservat och i runt 500 reservat. Naturreservat är en metod och form som ska skydda natur- och kulturvärden inom kommuner och län. På många håll i landet finns det gamla reservat som saknar en modern och relevant skötselplan. Och i de fall en plan finns, så saknas det koppling mellan ambitionsnivån i planen och de ekonomiska medel som finns till förfogande. Det innebär att när ett reservat bildas och löften ställs ut i en skötselplan, så är det långt ifrån självklart att planens ambitioner uppfylls. Detta leder alltför ofta till att områden står och förfaller och inte sköts på ett tillfredsställande sätt. Bildande av reservat ska i största möjligaste mån ske genom att berörda markägare och myndigheter kommer överens om det. På en del platser i landet bildas reservat på enbart myndigheternas inrådan och på detta sätt kan det drabba lokalsamhället både genom att stora skogsskiften inte kan användas till produktion och genom att skötselplaner inte upprättas. Skyddet av skog och natur har ökat. Om man tittar på siffror från Natura 2000-områden så är av den svenska skogen/naturen skyddad. Men () kom med en rapport där man menar på att så mycket som av den svenska skogen/naturen mer eller mindre är skyddad. LRF menar i rapporten att det helt och hållet beror på hur man räknar skydd av skog och natur. Det sätt som LRF hänvisar till är mycket vanligt att man räknar på i stora delar av men inte i . När regeringen ska rapportera in till FN angående skydd av natur är det då mycket viktigt vilken siffra som rapporteras in och hur man ser på skyddet av naturen. Regeringen bör därför stoppa alla processer för bildande av naturreservat tills de redan bildade reservaten har uppdaterade och upprättade skötselplaner samt länsstyrelserna också kan presentera kostnader för skötsel av reservaten. Regeringen bör också se till att noga analysera och utreda vilka siffror man har över skyddet av natur i så det stämmer överens med verkligheten.
mot · H802783 · 2020-10-01 00:00:00 — Ökad avskjutning av vildsvin ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad avskjutning av vildsvin och tillkännager detta för regeringen. Vildsvinen har blivit fler och fler i hela landet. Stammen har ökat kraftigt vilket på många håll ställer till det för både lantbrukare och skogsbrukare. De skador som vildsvinsstammen ställer till med uppgår till och skapar därför problem att kunna bruka jord och skog. Vildsvinen har också blivit en trafikfara på många håll då grisarna ska passera större vägar. I finns en välorganiserad jaktkår och jakten är en stor del av Folkrörelsesverige. För att komma tillrätta med vildsvinsstammen och få ner skadorna som de åstadkommer så behöver en ökad avskjutning av vildsvinen göras. För att öka avskjutningen så bör ett större samspel mellan jägare, markägare samt representanter för de gröna näringarna ske. Det behöver också till omfattande regelförenklingar för att bland annat kunna ta tillvara, slakta och sälja köttet. På många håll börjar även kommuner att servera vildsvinskött på menyn i skolor och inom äldreomsorgen. Regeringen bör utreda hur en ökad avskjutning av vildsvinsstammen kan ske och där också inhämta kunskap från och föra samtal med representanter för jägarförbunden, lantbruksförbunden och skogsägareföreningarna.
mot · H802786 · 2020-10-01 00:00:00 — Tillåt fler språk än svenska vid myndighetsutövning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningar och villkor för att tillåta andra språk än svenska vid myndighetsutövning och tillkännager detta för regeringen. Vid myndighetsutövning är endast svenska tillåtet som språk att kommunicera på. I vårt samhälle behärskar många invånare och myndighetspersoner andra språk lika bra som svenska och det borde ses som en tillgång med en flerspråkighet. I händelse av att myndighetspersonen och personen som ärendet gäller har lättare att kommunicera med varandra på annat språk än svenska är det ändå inte tillåtet vid myndighetsutövning, utan tolk ska anlitas. I praktiken innebär det att myndighetspersonen pratar svenska med tolken, som ska översätta till personen som ärendet gäller. Denna person svarar tolken, som myndighetspersonen förstår vad som sägs, men tolken ska ändå översätta till svenska. Tolkning innebär alltid viss risk för missförstånd och i det beskrivna fallet är det dessutom resursslöseri. I myndigheter som , och Arbetsförmedlingen uppstår denna situation ofta. I ärenden som inte är myndighetsutövning är det tillåtet att kommunicera på andra språk. Det borde vara rättssäkert att kommunicera på modersmålet för personen som ärendet gäller om myndighetspersonen har av myndigheten godkända kunskaper i detta språk. Det kan således uppstå en situation där det är båda parternas hemspråk som är det gemensamma, och ändå måste samtalet föras genom tolk. Detta torde upplevas som besvärande för samtliga parter, inklusive tolken. Engelska, tyska, nordiska språk inklusive finska och isländska, spanska, farsi, arabiska, turkiska och serbokroatiska är exempel på språk som många i behärskar. Om båda parter är överens om att samtalet kan ske på något av dessa språk, borde det också vara tillåtet i myndighetsutövningen.
mot · H802788 · 2020-10-01 00:00:00 — Höjd maxfart för personbil med husvagn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högsta tillåtna hastighet för motorfordon med bromsad släpvagn ska vara på motorväg och motortrafikled och tillkännager detta för regeringen. Olika långsamtgående fordon som nödgas göra omkörningar är ett irritationsmoment och skapar trafikfarliga situationer på våra vägar, framförallt motorvägar då husvagnstrafiken samsas med tung lastbilstrafik. En tung lastbil får köras i på motorväg och motortrafikled, medan ett motorfordon med bromsad släpvagn får köras i högst på samma vägtyp. En marschfart torde vara det mest optimala även ur miljösynpunkt för en modern personbil med husvagn. Ju färre omkörningssituationer som krävs, desto bättre är det för säkerheten och framkomligheten. En sådan köbildning som uppstår när ett långsamtgående fordon inleder en omkörning av ett annat kan orsaka kökrockar längre bak och effekterna av inbromsningarna kan kvarstå . Jag vill således se en översyn av hastighetsgränserna på motorväg så att personbil med bromsat släp () tillåts framföras med samma hastighet som tung lastbil.