ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023038 · 2020-10-06 00:00:00 — Nationella utbildningskrav för brandmän och deltidsbrandmän ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att, i samråd med Kommuner och Regioner, utarbeta nationella krav för brandmän och deltidsbrandmän och tillkännager detta för regeringen. Vi har lämnat ännu en torr sommar bakom oss med riktigt höga temperaturer. som många har njutit av bad, sol och värme har många brandmän fått rycka ut för att släcka bränder i vårt avlånga land. Risken för skogs- och gräsbränder har varit särskilt allvarlig i södra och sydöstra delarna av landet, men tack vare allmänhetens uppmärksamhet, brandflygsövervakning och snabba insatser av har landet detta år varit förskonat från allvarligare bränder och för det är vi alla tacksamma. Utredningar och erfarenheter av de senaste årens omfattande skogsbränder har påvisat behovet av det stora antalet personal som krävs vid utdragna brandförlopp. ser vi tyvärr ett minskande antal av både antalet brandmän och deltidsbrandmän i trots ökande befolkning, och några av orsakerna som anges är missgynnande regler. En sådan är frånvaron av nationella utbildningskrav för att bli brandman, förutom de som ställer på rökdykning. Det får till följd att den elev som genomgår den tvååriga eftergymnasiala utbildning som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) organiserar, Skydd Mot Olyckor, alltså inte garanteras att kunna jobba som brandman efter genomförd utbildning, då varje räddningstjänstorganisation ställer upp egna utbildningskrav. Det är givetvis orimligt att en elev som gör ett yrkesval inte kan vara säker på att utbildningen uppfyller kompetenskraven. Denna otydlighet bidrar därutöver till både försämrat rekryteringsarbete och försvårande för framtida karriärvägar. Utbildningssystemet för brandpersonal behöver således ses över och likriktas nationellt. Därför bör ställa sig bakom att uppdra åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, i samråd med Kommuner och Regioner, att utarbeta nationella krav för brandmän och deltidsbrandmän och tillkännage detta för regeringen.
mot · H8023039 · 2020-10-06 00:00:00 — Införlivande av säl och skarv i viltförvaltningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införliva säl och skarv i länens viltförvaltningsplaner och tillkännager detta för regeringen. Under har stammen av säl ökat, vilket i sig är positivt med tanke på den stora säldöd som drabbade våra vatten , men har beståndet eskalerat allt snabbare i antal och det finns uppemot 50 000 individer av främst gråsäl i svenska vatten. Även populationen av främst mellanskarv har ökat och detta mycket kraftigt. Siffror från visar på en mångdubbling , från tusentalet till dagens siffror med över 200 000 individer. Enligt en projektrapport från Nationellt och Energi (DCE) vid i är det land i som har överlägset störst antal skarvar. I exempelvis har populationen gått från i princip inga bon alls till cirka 5 500 bon . Situationen är liknande längs hela . Det allt mer utbredda beståndet av gråsäl och främst mellanskarv innebär att sportfisket, husbehovsfisket, men allra främst yrkesfisket, som redan bedriver verksamhet under mycket hårda förhållanden, får en ännu svårare arbetssituation att hantera. Forskning visar att säl och skarv äter sammanlagt större mängd torsk, abborre och öring än vad yrkesfisket fångar under . För yrkesfisket, en av basnäringar, är detta synnerligen negativt. Det kustnära yrkesfisket drabbas både av en gradvis minskning av fiskbestånd och av skador på redskap som beräknas uppgå till . bär dessutom på en parasit som negativt påverkar torskens kondition och levnadsvillkor. Då det bland annat är människans agerande som gett konsekvenser på bestånden av gråsäl och skarv borde vi ta ansvar för att återställa balansen i det ekologiska systemet. En parallell återfinns i den kontrollerade jakten på älg, rådjur, vildsvin m.m. som syftar till att bevara en ekologisk balans. beslutade regeringen om en ändring i jaktförordningen som möjliggör för licensjakt på gråsäl efter bedömning av om jakten är vetenskapligt befogad ur ett ekosystemperspektiv. Detta efter ett tillkännagivande av . fick även i uppgift att se över den nationella förvaltningsplanen för gråsäl och föreslå åtgärder för att skydda torskbestånden. Regeringens beslut om licensjakt är ett steg i rätt riktning, men en problematik som lyfts fram av bland annat är behovet av inventering av sälbeståndet. Det finns en god kännedom om detta hos landets länsstyrelser, varför hanteringen av skydds- och licensjakt på gråsäl bör överföras till regional nivå. Dessutom behöver även skarven införlivas i länens viltförvaltningsplaner för att avhjälpa problemet med de skador som både säl och skarv åstadkommer på fiskbestånden. Behovet av en mer aktiv förvaltningspolitik direkt kopplad till bestånden av säl och skarv kan inte nog understrykas. En levande havsmiljö tillsammans med ett kustnära och levande fiske bör balanseras mellan fiskbeståndens återväxt, sälens och skarvens antal och yrkesfiskarnas fångstmöjligheter. Därför bör regeringen, liksom för andra predatoriska arter, utveckla en än mer aktiv, forskningsbelagd och systematisk förvaltningspolitik även för beståndet av säl och skarv.
mot · H8023042 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kultursektorns viktiga roll i uppbyggnaden av totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge () i uppdrag att undersöka möjligheten att även krigsplacera kulturarbetare i deras professioner och tillkännager detta för regeringen. I händelse av kris och krig har samhället och vi själva ett omfattande ansvar för att bland annat skyddet av landets gränser, säkerhet och trygghet, el- och telekommunikationer, vattenförsörjning, transporter och sjukvård fungerar. I den återuppbyggnad av totalförsvaret som pågår kartläggs och resurssätts hur dessa funktioner ska säkerställas även när samhället utsätts för störningar och påfrestningar. För detta har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) huvudansvaret, men även () som bedriver ett intensivt krigs- och krisplaceringsarbete för både militär och civil personal på uppdrag av Försvarsmakten och civila beredskapsorganisationer. Men i orostider av gråzonskonflikter, kris och krig, som den vi upplever i skrivande stund med covid-19-pandemin nationellt och globalt, utsätts vi människor även för andra hot, såsom desinformationskampanjer, historieförfalskningar och andra försök att så otrygghet, rädsla och split oss samhällsmedborgare emellan. Just nu pågår regeringens arbete med återinrättandet av en myndighet för psykologiskt försvar efter förslag och påtryckningar från . I arbetet med att utveckla och samordna det psykologiska försvaret har kultursektorn enligt vår mening en väldigt viktig och naturlig del. Kultur skapar gemenskap och sammanhang och det i sin tur leder till trygghet, skapar hopp och motverkar bland annat rädsla. Inom kultursektorn finner vi många, olika och viktiga kompetenser. Musiken och musikerna med sin förmåga att beröra, få oss att minnas, känna och skapa gemenskap. Teatern och skådespelarna som upprätthåller den öppna, demokratiska dialogen, som både utvidgar våra begrepp och förser oss med berättelser. Bilden och konstnärerna, filmen och regissörerna som får oss att reflektera, skapa sammanhang, drömma och uppleva. Bibliotek och museer, som har uppdraget att främja kunskap och fri åsiktsbildning. Kompetenser som bättre bör kunna nyttjas och sättas in i ett större sammanhang. I ett samhälle behöver vi inte bara tillgängliggöra fakta, utan också i orostider skydda landet med fakta. I desinformationskampanjer ger man sig bland annat på historiska frågor och försöker vrida dem till fördel för sina syften. Vi behöver de fakta och den kunskap som finns på bibliotek, arkiv och museer, men också kulturarvets berättelser. Det spelar en roll för befolkningens motståndskraft. Kulturen med biblioteken, arkiven och muséerna, musiken, bilden och teatern bör därför ses som vapen i en ny och hård verklighet och som en naturlig del i total-försvaret. Därför bör () i sitt krigs- och krisplaceringsarbete få uppdraget att även inkludera kulturarbetarna i sina respektive professioner.
mot · H8023043 · 2020-10-06 00:00:00 — Veterandagen som allmän helgdag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra veterandagen till allmän helgdag och tillkännager detta för regeringen. har en lång tradition av att bidra till fred och säkerhet i vår omvärld. försvarsmakt är ställd under stor förändring och det blir alltfler svenskar som är att betrakta som veteraner från såväl den militära verksamheten i som från internationella insatser runt omkring i vår omvärld. högtidlighålls som veterandag inom Försvarsmakten. Veterandagen syftar till att hedra personal som deltar eller har deltagit i nationella eller internationella militära operationer och att högtidlighålla minnet av stupade och omkomna. Till högtidlighållandet inbjuds samtliga veteraner och deras anhöriga, inte bara de militära utan även polisen, tullen, , kriminal-vården och andra myndigheter. har veterandagen statsceremoniell status, vilket garanterar att den regelbundet firas på samma datum . De ceremonier som anordnas under veterandagen samordnas av Försvarsmakten men ofta deltar representanter från andra delar av de statliga myndigheterna, representanter för kungafamiljen och från Försvars-maktens ideella samarbetsorganisationer. är veterandagen även inrättad som allmän flaggdag, bland annat på initiativ av undertecknad. Det har gett möjlighet för de svenskar som inte kan delta vid de officiella statsceremonierna att privat visa sin uppskattning för militära veteraner. Från att ha varit en tämligen okänd fråga växer nu också veteranrörelsen runt om i landet med lokala högtidlighållanden samt uppförande av veteranmonument i landets kommuner. Att höja veterandagens status till allmän helgdag skulle ytterligare öka uppmärksamheten och kunskapen om veteranernas viktiga insatser hos befolkningen i stort och utgöra ett slutligt erkännande för veteranerna. De flesta svenska helgdagar är kyrkliga, medan nationaldag, och första maj är sekulära. Att utöka antalet helgdagar eller ersätta en befintlig för att sätta våra veteraner i fokus vore verkligen lovvärt. Likt det sätt på vilket man i till exempel hedrar sina veteraner på . Som arbetsfri dag, fastställd i svensk författningssamling och utmärkt som en röd dag i kalendern, ges svenska folket verklig möjlighet att hedra sina svenska veteraner.
mot · H8023044 · 2020-10-06 00:00:00 — Obligatorisk kameraövervakning på slakterier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatorisk kameraövervakning på slakterier och tillkännager detta för regeringen. I har myndigheterna och slakteribranschen kommit överens om att frivilligt införa övervakningskameror på samtliga slakterier i landet. Den ansvarige ministern har dock inte uteslutit att lagstifta om obligatorisk kameraövervakning om inte överenskommelsen efterlevs. meddelade den brittiska regeringen att obligatorisk kameraövervakning införs i brittiska slakterier i samband med att striktare djurskyddsregler för lantbruks- och sällskapsdjur infördes. fanns möjligheten för slakterierna till frivillig kameraövervakning, men då detta inte bedömdes ha önskad effekt skärptes reglerna. Även har lagstiftat om kameraövervakning och så sent som införde vårt grannland detsamma efter reaktionerna i en dokumentär om de verkliga förhållandena inom norsk grishantering. , som gör anspråk på att ha världens bästa djurskydd, bör gå samma väg. har, innan det nya finns på plats, valt att driva igenom många förslag på förändrade regleringar trots massiv kritik från remissinstanserna. bör lära av länder som går före i djurskyddsfrågor och enligt samma modell införa kameraövervakning på alla utrymmen i slakterier där levande djur hålls. Övervakningen kan ske av särskilt utbildade veterinärer. I det fall oegentligheter och brott mot bestämmelser eller lag upptäcks kan slakteriet bötfällas, licenser dras in eller brottsutredningar inledas. I ett svenskt system bör av godkända veterinärer samt möjligen ansvariga för tillsynen på få tillgång till det filmade materialet. I är det () och Official Veterinarians (OV) som har tillgång till informationen. Syftet är att se till att djurskyddsbestämmelserna tillämpas på rätt sätt. Förslaget om kameraövervakning av slakterier har välkomnats av brittiska veterinärförbundet och andra. Även företrädare för svenska veterinärer och () har ställt sig positiva till om kameraövervakning av svenska slakterier skulle införas. Med dokumentation kan man då säkerställa att hanteringen av slaktdjuren sker enligt fastställda, etiska regler. I kombination med en nolltolerans för överträdelser skulle detta kunna förbättra svenskt djurskydd och öka förtroendet för svensk livsmedelsproduktion. I en tidigare riksdagsbehandling av denna motion konstateras att den nya kamerabevakningslagen (prop. 2017/18:231) underlättar möjligheterna till och tillståndsförfarandet av att införa kameraövervakning på slakterier. Däremot kommenteras frågan om obligatorisk kameraövervakning på slakterier inte närmare, varför denna motion efterlyser ett mer precist ställningstagande.
mot · H8023045 · 2020-10-06 00:00:00 — Osund konkurrens från det offentliga ställer sig bakom det som anförs i motionen om det skadliga i att offentliga aktörer bedriver konkurrerande affärsverksamhet på samma marknad som det privata näringslivet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av policyer för kommuner, regioner och myndigheter i fråga om vilka verksamheter de ska bedriva och hur detta ska ske utan att konkurrensen begränsas, och detta tillkännager för regeringen. Inom besöksnäringen händer det att offentliga aktörer bedriver verksamhet på samma marknad som det privata näringslivet. När till exempel en kommun bedriver restaurangverksamhet eller en myndighet hyr ur sin kursgård till privatgäster är det inte konkurrens på lika villkor i förhållande till näringslivet. Privata företag tar ofta stora ekonomiska risker och klarar inte att driva verk-samheten med underskott, medan offentlig verksamhet kan täcka eventuella underskott med medel från annan verksamhet eller bidrag från skattemedel. I konkurrenslagen finns bestämmelser om konkurrensbegränsande, offentlig sälj-verksamhet. En domstol kan förbjuda staten, kommuner eller regioner att sälja varor och tjänster på ett sådant sätt som snedvrider eller begränsar konkurrensen. Kommuner och regioner kan med bestämmelserna helt förbjudas att bedriva säljverksamhet. Dock upplever många privata företag att offentliga aktörer alltför ofta bortser från konkurrenslagens bestämmelser om offentlig säljverksamhet. Dessa ska givetvis efterlevas. Därför bör varje kommun, region och myndighet ha en policy för vilka verksamheter de ska bedriva och hur detta ska ske utan att begränsa konkurrensen.
mot · H8023046 · 2020-10-06 00:00:00 — Meritpoäng i urfolksspråken och de nationella minoritetsspråken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa meritpoäng i samiska, meänkieli, finska, jiddisch och chib och tillkännager detta för regeringen. har regeringen givit meritpoäng för elever som valt att läsa fler kurser i matematik, engelska, moderna språk samt teckenspråk (för de som inte kan språket). Denna förändring gjordes för att uppmuntra eleverna att välja dessa kurser och öka deras kunskaper i dessa viktiga ämnen. är det få elever som får möjlighet att läsa samiska och de övriga nationella minoritetsspråken som moderna språk i gymnasiet. Dessa elever får ingen uppmuntran att läsa dessa språk som staten har förbundit sig genom Europeiska konventionen att bevara, utveckla och främja i landet. Det är oerhört viktigt att regeringen också inför meritpoäng i modersmålsundervisningen för samiska och de övriga nationella minoritetsspråken för att stärka dessa språks ställning i landet. Lärarna är behöriga i att undervisa i modersmålet men det är andra krav om man är lärare i moderna språk och det är svårt att komplettera till lärare i moderna språk inom ramen för svenska universitet och högskolor trots att det finns modersmålslärare som är intresserade av att göra så. Samtliga bör ha gymnasielärarutbildning. Staten ska ha ansvar för att det finns personal som är kunnig i samiska och de övriga nationella minoritetsspråken även och därför behöver staten visa på vikten av att välja dessa språk även i gymnasieskolan. Det ska inte åligga samer och övriga nationella minoriteter att ta ansvar för att det finns kompetenta personer som kan ta arbeten i kommun, landsting och stat och . Regeringen behöver därför se över högskoleförordningens 7 kap. 18 § för att införa meritpoäng i samiska, meänkieli, finska, jiddisch och chib.
mot · H8023053 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om elevers studiemiljö och tillkännager detta för regeringen. Arbetsmiljöarbetet i skolan behöver förbättras. Skolan är största arbetsplats sett till antalet som arbetar eller studerar där. I en rapport från konstaterades att 9 av 10 skolor slarvar med arbetsmiljön. Enligt myndigheten är att en god arbetsmiljö är viktigt för att förebygga sjukdomar och skapa en god arbetsmiljö, även för skolelever. För att få fart på arbetsmiljöarbetet vill vi att alla skolors studiemiljö utvärderas återkommande med utgångspunkt i elevundersökningar. En möjlighet är att bygga vidare på Skolinspektionens skolenkät för att få resultat som är jämförbara mellan skolor. Det är viktigt att elever involveras och att elevskyddsombud utses och utbildas för att aktivt kunna delta i skolans arbetsmiljöarbete. Genom en hög grad av inkludering och transparens kan personal, elever och deras engageras i förbättringsarbetet.
mot · H8023054 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om elevers rätt till fristående organisering inom ramen för skolan och tillkännager detta för regeringen. Fackförbundens organisering och kamp har gjort mycket för arbetsmiljön för arbetstagare. På samma sätt borde elevers självständiga organisering kunna utgöra en viktig kraft för förbättringar när det kommer till arbetsmiljön i skolan. finns det krav i skollagen på att rektor ska säkerställa att elevernas inflytande säkerställs genom elevråd eller elevkår. Ofta är det inte en organisation av elever som utgör dessa elevråd/elevkårer, utan elever som på olika sätt väljs ut för att verka i en struktur som är beslutad ytterst av rektorn. Elevinflytande är värdefullt och en framgångsfaktor för att bland annat ordningsregler på skolor ska förankras bland eleverna och få önskad effekt. ser vi i en växande elevrörelse med fristående föreningar som organiserar elever både i grundskolor och gymnasieskolor. Utöver att utgöra bas för elevers engagemang i sin arbetsmiljö och utformning av undervisningen bidrar de ofta med sociala aktiviteter som stärker sammanhållningen bland elever och berikar skoltiden. Fristående elevkårer har emellertid inte något lagstadgat skydd motsvarande det som finns för fackföreningar av arbetstagare. Det förekommer att rektorer förhindrar elevkårers organisering på skolan. Detta är olyckligt eftersom engagemang i föreningsdemokrati är ett av de bästa sätten att utveckla en förståelse för demokratiskt beslutsfattande och samhällsförändring. Elevers rätt att organisera sig självständigt inom ramen för skolan behöver fastslås i lag.
mot · H8023061 · 2020-10-06 00:00:00 — Stärk konsumentskyddet för köpare av nyproducerade bostadsrätter ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett stärkt och ändamålsenligt konsumentskydd för köpare av nyproducerade bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. Vid eller inför byggnation av bostadsrättsfastigheter förekommer det ofta att konsumenter som vill ha en bostad i projektet lägger en form av insats för att få rätt till en lägenhet långt innan fastigheten är färdigställd. Att köpa en nyproducerad bostad av en byggherre skiljer sig till stora delar från att köpa en redan befintlig bostad av en privatperson på eftermarknaden och konsumentskyddet är undermåligt. har gjort en rapport om konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter. I den konstaterar att konsumentskyddet för köpare av nyproducerade bostadsrätter behöver ses över. De rekommenderar därför regeringen att se över bostadsrättslagen (1991:614) och andra relevanta föreskrifter för att säkerställa att köpare av nyproducerade bostadsrätter omfattas av ett ändamålsenligt konsumentskydd, i linje med skyddet på andra konsumentmarknader. Det finns risker med aktörer på bostadsmarknaden som väljer att inte trygga konsumenterna med en fullföljdsgaranti hos ett försäkringsbolag utan istället genom en så kallad moderbolagsborgen. har redogjort för att en mängd byggare helt avstått från att försäkra köparnas insatser genom att i förväg innan fastigheten är färdigställd på en bostadsrättsföreningsstämma bestämma att slutlig anskaffningskostnad anses vara känd. när bygget är klart inte ha fått alla bostadsrätter sålda riskerar föreningens ekonomi att drabbas hårt och bostadsrättsinnehavarna får stå med kraftigt höjda kostnader jämfört med vad som presenterades när de gick in i projektet. I värsta fall kan bostadsrättsinnehavaren vara tvungen att sälja med förlust. kan också tvingas i konkurs. Det är mycket svårt för en vanlig konsument att överblicka en tillblivande bostadsrättsförenings ekonomi och skaffa sig kunskap om ifall byggherren har fullgoda försäkringsgarantier för förskott och insatser. Konsumentskyddet vid köp av bostadsrätt vid nyproduktion behöver därför stärkas och bli ändamålsenligt.