mot · H8023422 · 2020-10-06 00:00:00 — Knäck arbetslösheten och bekämpa kriminaliteten – budgetmotion 2 Det ekonomiska läget 2.1 Ovanligt stor osäkerhet 2.2 Utsikterna för svensk ekonomi 3 riktlinjer för den ekonomiska politiken 3.1 Inriktning för budgetpolitiken 3.2.4 Prioriterade reformer i budgetmotion 4 plan för att knäcka arbetslösheten 4.1.1 Förstärk kommuner och regioner och inför skattehöjarstopp 4.2 Strukturella åtgärder för fler jobb och högre tillväxt 4.2.2 Återupprätta arbetslinjen i bidragssystemen 4.2.3 Mer kunskap i skolan, bättre omställning och stärkt forskning 4.2.5 Landsbygdspaket för ökad produktion 5 plan för att bekämpa kriminaliteten 5.1 Mönsterbrytande åtgärder för att bekämpa gängen 5.2 Fler poliser och ett starkare rättsväsende 5.2.1 Fler poliser genom högre lön och betald polisutbildning 5.2.2 Stärk hela rättsväsendet 5.2.3 Åtgärdspaket för att stoppa ungdomskriminalitet 6 Valuta för skattepengarna 6.1 Ett rättvist skattesystem 6.2 Prioritera bland statens utgifter – minska biståndet 6.3 Sänkt skatt på pension 7 En trygg sjukvård och omsorg i hela 7.1 Betala av vårdskulden 7.1.1 Patienter ska få vård i tid 7.2 Prioriteringar med anledning av pandemin 8 Återställ ordning och reda 8.1.1 En stramare invandringspolitik med volymmål 8.1.3 Ett nej ska vara ett nej 8.2.1 Genomför en nationell folkräkning 8.2.2 Reformer mot bidragsfusk 9.1 Omställning av transporter och industri 9.1.3 Elektrifiering av transporter 9.2 Internationellt klimatarbete och ren natur 10 Fokus på intressen 10.1 Ett starkare försvar 10.2 Ett lägre men mera effektivt bistånd 11 Effekterna av politik 11.1 Jobb och sysselsättning 12 Sammanställning av förslag per utgiftsområde Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bilaga A – Förslag på utgiftsramar Bilaga B – Förslag till utgiftsramar –2023 Bilaga C – Beräkning av statsbudgetens inkomster Bilaga D – Beräkning av statsbudgetens inkomster –2023 Bilaga E – Utgiftstak för staten, offentliga sektorns finanser m.m. Bilaga F – Sammanställning av utgiftsområden godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i bilaga A i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i bilaga B som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i bilaga C i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i bilaga D i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. budgetmotion läggs fram i ett läge när världsekonomin är i en djup kris och när – förutom pandemin – har att hantera en skenande arbetslöshet och ett okontrollerat gängvåld. Detta präglar de politiska förslagen i den här budgetmotionen, som vilar på tre ben. För det första: När svenska folket skuldsätts är det viktigare än någonsin att varje krona används på rätt sätt. drar ner på biståndet för att istället prioritera välfärden och tryggheten här hemma. Vi belånar inte svenska folket lika mycket som regeringen och stödpartierna. I stället skapar vi en krisbuffert – för att snabbt ska finnas till hands om smittspridningen förvärras och det akuta krisläget återvänder. Det kan exempelvis handla om att snabbt få på plats ett förlängt omsättningsstöd för att motverka arbetslöshet eller se till att välfärden verkligen får täckning för alla de kostnader som ett mer akut läge kan föra med sig. För det andra innehåller den här budgeten en plan för att trycka tillbaka arbetslösheten. Det handlar dels om konjunkturåtgärder för att stimulera ekonomin och pressa tillbaka den arbetslöshet som beror på coronakrisen. Finanspolitiken kommer att vara expansiv . Vi tillför välfärden mer resurser men villkorar pengarna med ett skattehöjarstopp i kommunerna så att ekonomins återhämtning inte stoppas av höjda skatter. Men vi tar också, till skillnad från regeringen, sikte på att lösa de strukturella problem som hade redan före krisen – både vad gäller hög arbetslöshet i vissa grupper och låg tillväxt per person. I den här budgetmotionen läggs den svenska bidragspolitiken om. Vi återupprättar arbetslinjen i ersättningssystemen genom tidsgränser och ett bidragstak som gör att det aldrig lönar sig bättre att leva på bidrag än att ta ett arbete. Den som invandrat till ska gradvis kvalificera sig till de svenska bidragssystemen. Vi ställer tydliga språkkrav som en bärande del i integrationen. Stärkt utbildning är en avgörande tillväxtinsats: Vi vill öka undervisningstiden för elever med per dag, bygger ut lovskola, stärker forskningen samt vill införa en tioårig grundskola. Svenska elever ska nå kunskapsmålen. budgetmotion innehåller en omfattande jobbskattereform där skattesänkningar utan syfte avskaffas, detta för att istället ge plats åt den enkla men effektiva principen att det alltid ska löna sig att arbeta i . Vi röjer upp i regeringens snårskog av riktade avdrag och andra specialåtgärder när det gäller skatter, och ersätter det med en rak, effektiv och generell sänkning av skatten på arbete. Med vårt förstärkta jobbskatteavdrag får över fem miljoner löntagare och egenföretagare 400 till mer i plånboken . Vi tar också bort den klyfta i beskattning som regeringen i sin budget skapat mellan pensionärer och löntagare och sänker skatten för pensionärer i samma utsträckning som det jobbskatteavdrag som föreslås. För att stärka den svenska tillväxten föreslår vi även att bolagsskatten sänks. På så sätt blir det mer lönsamt att investera i det växande . Skattesystemet ska tydligt stödja arbete och inte, som , användas till att göra livet surt för svenska folket; plastpåseskatten och klädskatten avskaffas. Skatten på bensin och diesel sänks – det är inte rättvist att den som är beroende av bilen ska dra det tyngsta lasset för att minska utsläppen. Istället presenterar det största gröna omställningspaketet någonsin för transportsektorn och industrin. För det tredje: föreslår en mönsterbrytande kriminalpolitik för att krossa gängen och återupprätta tryggheten. Det handlar om åtgärder som fungerat i : dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner, ökad avlyssning och kameraövervakning, ett system med anonyma vittnen och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng. Det handlar också om att exempelvis får de pengar som krävs för att inte behöva säga upp personal. Vi stärker också domstolarna och skapar utrymme för fler platser inom kriminalvården. För är det tydligt att tillfälliga stimulanser av ekonomin inte kommer att räcka för att ta ur krisen och att höjda bidrag är fel väg att gå. Vår plan för att pressa tillbaka arbetslösheten innebär en återgång till arbetslinjen och reformer för att varaktigt höja tillväxten. Bara så kan resurserna till den gemensamma välfärden och tryggheten öka. Bara så kan vi ingjuta hopp hos människor som är frustrerade av att vara utanför. Bara så kan vi dra nytta av fantastiska möjligheter istället för att hämmas av stora problem. Ja, bara så kan vi undvika ett årtionde av krishantering. krävs en ny kriminalpolitik med mönsterbrytande lagändringar här och – men också ett förstärkt rättsväsende . När skattebetalarna nu belånas är ansvaret stort att använda pengarna på rätt sätt. prioriterar akuta samhällsproblem. 2 Det ekonomiska läget Sedan coronaviruset först drabbade och därefter övriga världen befinner sig världsekonomin i en djup kris. Nedgången har varit snabbare än vi sett tidigare efter att länder stängt ner sina ekonomier för att stoppa smittspridningen. Världsekonomin krympte med mellan fjärde kvartalet 2019 och . När smittspridningen minskat och ekonomierna gradvis har öppnat upp igen har ekonomin återhämtat sig förhållandevis snabbt. Osäkerheten i prognoserna är stora till följd av pandemin. Allt fler bedömare pekar dock på att nedgången ser ut att bli mer långvarig än vad som först förutsågs. Enligt prognos (se figur 1) kommer världsekonomin först att vara lika stor som den var . har då inneburit två förlorade år för världsekonomin. Figur 1 BNP-tillväxt i världen Källa: Interim Economic Outlook, . Krisen har slagit väldigt olika, där länder som och klarat sig relativt väl, medan både utvecklade länder som och mindre utvecklade som sett fall på mellan till följd av nedstängning och beteendeförändringar på grund av smittspridning. , där pandemin startade, ser ut att bli ett av mycket få länder med en positiv BNP-tillväxt 2020, även om tillväxten är lägre än 2019. har också varit snabbt med att återinföra relativt hårda restriktioner. , särskilt vissa EU-länder, tillhörde de värst drabbade initialt, och länder som , och stängde ner stora delar av sina ekonomier. kommer troligen dessa vara bland de allra värst drabbade länderna, inte minst eftersom turismen drabbats hårt. Arbetslösheten sjönk dock inte i lika hög grad till en början, delvis på grund av omfattande stödåtgärder. Till detta ska läggas den återhämtningsfond på som beslutades om . I takt med att ekonomierna har öppnat igen har de flesta ekonomier återhämtat sig, men liksom i övriga världen är det långt kvar tills hela fallet i BNP är återupptaget. gör bedömningen att det kommer att dröja innan BNP i euroområdet är tillbaka på samma nivå som före krisens utbrott. drabbades senare än men vissa delar av landet tillhör de värst drabbade regionerna i världen. Ekonomin föll och arbetslösheten steg rekordsnabbt till till följd av nedstängningen. När nedstängningarna sedan rullades tillbaka sjönk arbetslösheten nästan lika fort och arbetslösheten i är nu lägre än i . Tabell 1 visar prognos för världens viktigaste ekonomier 2020 och 2021. Där framgår den kraftiga nedgången och den snabba återhämtningen 2021 men också att tillväxten 2021 inte är tillräcklig för att ekonomin ska komma tillbaka till situationen före krisen. Tabell 1 Real BNP-tillväxt i procent –9,5 –5,4 –10,5 –5,8 –10,1 –3,8 –4,5 Källa: Interim Economic Outlook, . 2.1 Ovanligt stor osäkerhet Ekonomiska prognoser är alltid osäkra, och det gäller särskilt . Den stora osäkerheten ligger i hur svår den andra vågen faktiskt blir. Antalet insjuknade är i många länder lika högt som när krisen var som värst, men dödsfallen är fortfarande betydligt färre, om än växande (se figur 2). Skulle vi få en andra våg som liknar den första så kommer ett nytt fall i ekonomin. Om mönstren från influensor skulle upprepa sig skulle vi få en andra våg i länderna på norra halvklotet och om mönstret från spanska sjukan skulle upprepa sig är det inte omöjligt att den andra vågen kan bli svårare än den första. Osäkerheten kring den andra vågens styrka är dock förstås fundamental och omöjlig att prognostisera. Osäkerheten ställer dock krav på att det finns beredskap i ekonomin för att agera snabbt ifall utvecklingen snabbt blir värre. Figur 2 Antal nya fall, 7 dagars glidande medelvärde (notera att skalan är logaritmisk) som denna motion skrivs blir tecknen allt tydligare på att den andra vågen kan bli svår, även om antalet döda är betydligt mindre än när det var som värst . Antalet insjuknade är på samma nivå som i både och EU som helhet. Antalet fall ökar snabbt i , liksom i – länder som var förhållandevis lindrigt drabbade i den första vågen. I både och har antalet fall ökat kraftigt, framförallt i regioner som drabbades hårt redan förra gången. Det gäller bland annat och nordliga regioner. Även utvecklingen i indikerar en ökande smittspridning. Än så länge har dödsfallen inte ökat i samma takt, men det kan förändras om det sker en mer allmän smittspridning i samhället. 2.2 Utsikterna för svensk ekonomi var ett av de länder som drabbades värst, sett till både antalet diagnostiserade fall och antalet dödsfall sett till befolkningen. stack också ut genom att vara ett av de länder som införde minst långtgående begränsningar av människors rörelse, även om åtgärderna ändå var omfattande och genomgripande. Ekonomiskt har nedgången varit något mindre i än i många andra jämförbara länder. Från fjärde kvartalet 2019 har den svenska ekonomin krympt , betydligt mindre än i andra länder som drabbades hårt av som , och (se figur 3). Detta trots att svensk ekonomi normalt sett brukar vara mer konjunkturkänslig än de flesta andra ekonomier. Den mindre omfattande nedstängningen verkar därför åtminstone ha inneburit mindre påverkan på ekonomin. , med en tiondel så många avlidna i och en mindre konjunkturkänslig ekonomi, men med en omfattande nedstängning, har sett en lika stor ekonomisk nedgång som . Generellt sett har – – klarat sig bättre än många andra europeiska länder. har de nordiska länderna haft en liknande utveckling trots att länderna valt olika vägar vad gäller omfattningen på nedstängningarna av ekonomin. Figur 3 BNP-förändring mellan fjärde kvartalet 2019 och i ett antal EU-länder Däremot har drabbats hårdare vad gäller arbetslöshet. Arbetslösheten har ökat säsongsrensat. har högre arbetslöshet än exempelvis och . bedömning är att arbetslösheten toppar på . Det skulle innebära att det enbart är i och som arbetslösheten är högre än i . Figur 4 Förändring i arbetslöshet mellan fjärde kvartalet 2019 och En delförklaring till att arbetslösheten ökat mer i än i många jämförbara länder är att stödåtgärderna har varit förhållandevis små i . Figur 5 visar hur stora stödåtgärderna varit i ett antal jämförbara länder, uppdelat på åtgärder med budgetpåverkan (såsom skattesänkningar, bidrag etc.), uppskov på skatteinbetalningar samt andra likviditetsstöd och garantier. Framförallt de direkta stöden samt garantierna har varit små i en internationell jämförelse. Det beror till stor del på att vissa av stöden inte har utnyttjats som förväntat. Omställningsstödet beräknades omfatta , men än så länge har endast 2,5 miljarder betalats ut. Inom ramen för de statliga lånegarantierna, med en ram på , hade lån på totalt 2,3 miljarder beviljats vilket innebär att staten garanterat lite (staten garanterar av lånebeloppet). I många andra länder var den initiala finanspolitiska responsen betydligt snabbare och mer omfattande. Figur 5 Storlek på stödåtgärder i utvalda länder som andel av BNP Källa: och Bruegel. Som vi sett har nedgången varit förhållandevis liten i , men rekylen väntas också bli svagare. Snittet bland prognosmakare (se tabell 2) visar på en nedgång 2020 vilket är något mindre än djupet på nedgången 2009 då ekonomin minskade . Å andra sidan väntas rekylen uppåt bli vilket kan jämföras 2010 när ekonomin återhämtade sig efter finanskrisen. Tabell 2 Prognos för ekonomi –3,9 Källa: och egna beräkningar. Den relativt svaga återhämtningen innebär att arbetslösheten väntas bita sig fast på höga nivåer. Först väntas arbetslösheten nå tillbaka till nivån före krisen. tror också att jämviktsarbetslösheten ökar till , nivåer inte haft . Krisen får alltså, trots att den inte verkar bli lika djup som befarat, bestående ekonomiska effekter och då framförallt på arbetsmarknaden där arbetslösheten riskerar att bita sig fast. Den svenska situationen förvärras även av att ekonomi hade stora problem redan innan krisen. 2019 hade EU:s lägsta tillväxt per capita och medräknat årets nedgång innebär det att ekonomi vuxit långsammare per person än under Alliansens regeringsperiod, trots att kriser inträffade även då. Figur 6 Årlig BNP per capita-tillväxt Källa: och egna beräkningar. Även i jämförelse med andra EU-länder har utvecklingen blivit sämre. Under regeringarna 1 och 2 hade näst högst tillväxt per capita bland de utvecklade EU-länderna. Under regeringen väntas ligga i EU:s absoluta bottenskikt när det gäller tillväxt. Figur 7 Real BNP-tillväxt per capita 2007 till 2014 Källa: Amecodatabasen. Figur 8 Real BNP-tillväxt per capita 2015 till 2021 Källa: Amecodatabasen. Denna utveckling sker trots att coronakrisen – baserat på nuvarande prognoser – inte väntas bli bland de värsta kriser som upplevt. Tabell 3 Kostnader för svenska kriser Kostnad för krisen[2] Större kriser vid sidan av ekonomiska kriser Källa: , kriser och krisberedskap i . Exakta kostnader för coronakrisen går ännu inte att beräkna. Utifrån de prognoser som finns kan dock realinkomstfallet hamna någonstans mellan av BNP, en kris som då skulle bli mildare än både finanskrisen, 1990-talskrisen, oljekrisen och 1930-talsdepressionen. Att trots detta ser ut att ha stora problem på arbetsmarknaden visar på hur allvarliga de strukturella arbetsmarknadsproblemen är och inskärper vikten av att den ekonomiska reformpolitiken inte får reduceras till enbart konjunkturella insatser utan även behöver bestå av strukturreformer för att varaktigt höja tillväxten. 3 riktlinjer för den ekonomiska politiken politik syftar till att bygga ett samhälle som tar tillvara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa som vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser samt reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta ökar välståndet i samhället. Dessutom ökar det skatteintäkterna som finansierar välfärden. När fler kommer i arbete ökar resurserna så att vi kan säkerställa kortare köer i vården, mer kunskap i skolan, fler poliser i hela landet och ett som håller ihop. 3.1 Inriktning för budgetpolitiken Trots att krisen enligt nu liggande prognoser inte verkar bli någon av de värsta svenska ekonomiska kriserna är budgetpropositionen den mest expansiva budget som en svensk regering någonsin lagt, åtminstone sedan 1990-talskrisen. Det kan delvis motiveras med att penningpolitiken inte kunnat bidra till samma typ av stimulans som till exempel under finanskrisen på grund av att räntorna inte kan sänkas så mycket mer. Det stärker argumenten för en mer aktiv finanspolitik. Att regeringen enligt prognoserna i budgetpropositionen inte når överskottsmålet (ett strukturellt sparande på av BNP) är därför rimligt. Det kan dock ifrågasättas om ett underskott på är väl avvägd finanspolitik. Inte primärt för att statsskulden blir för hög eller för att det skulle skapas osäkerhet kring uthålligheten i offentliga finanser, utan för att man använder framtida reformutrymme redan nu och kommer att behöva bedriva en mer åtstramande finanspolitik framöver. , som tror på betydligt lägre underskott än regeringen, beräknar dels att det inte kommer att finnas något reformutrymme om överskottsmålet ska uppnås, dels att det kommer att krävas i skattehöjningar eller utgiftsminskningar för att upprätthålla standarden i offentlig sektor . Att regeringen inte tar hänsyn till de framtida effekterna av sin ekonomiska politik inskärper att budgetpropositionen framförallt verkar ha varit motiverad av politiska skäl snarare än att ha varit baserad på en genomtänkt ekonomisk analys av vad som är bäst för . Skillnaden mot finanskrisen blir därmed tydlig. Då gick från ett överskott på av BNP 2007 till ett underskott på 2009, en försvagning på . I samband med coronakrisen gick dock inte in i krisen med ett stort överskott, utan finansiella sparande låg strax över noll trots att vi just gått igenom en lång och utdragen högkonjunktur (se figur 9). Till 2021 väntas det lilla överskottet vändas till ett underskott på enligt regeringen, vilket innebär en försvagning på . Skillnaden är alltså inte främst storleken på nedgången utan utgångsläget, där överskott var betydligt högre inför finanskrisen än inför coronakrisen. Att inte drog på sig stora underskott under finanskrisen hade vi stor nytta av när finanskrisen utvecklades till eurokrisen , och kunde då fortsätta bedriva en expansiv finanspolitik när andra länder var begränsade av svaga offentliga finanser. Skulle vi få en förnyad kris i närtid exempelvis på grund av en andra våg i pandemin skulle gå in i krisen med stora underskott, vilket underminerar våra långsiktiga möjligheter att bedriva en finanspolitik som stöttar ekonomin . Figur 9 Finansiellt sparande, procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Som jämförelse gick in i coronakrisen med ett överskott på av BNP. Det möjliggjorde en expansiv politik där de budgetpåverkande åtgärderna har varit betydligt större än . statsskuld väntas till exempel ha ökat , mot för . Trots det kommer underskotten 2021 enligt det danska finansministeriet hamna på –2,, betydligt lägre än , och skulden väntas 2021 återigen vara lägre än . Om ett land vill bedriva en uthålligt expansiv finanspolitik i kristider behöver man också bygga upp överskott i goda tider. Det har den socialdemokratiskt ledda regeringen slarvat med och inte minst var budgeten för alltför expansiv. föreslår i denna budget en mer ansvarsfullt expansiv budget jämfört med regeringen. Genom att säga nej till en del åtgärder som inte bidrar till återhämtningen och välja stimulansåtgärder som i sig ger fler jobb (som exempelvis jobbskatteavdraget) istället för åtgärder som ger färre jobb (som höjd a‑kassa) ger ändå betydande stimulanser. En mindre expansiv budget gör att vi kan bygga upp en krisbuffert att ha i beredskap för det fall krisen skulle förvärras (se nedan). Bibehållet handlingsutrymme är viktigare än ytterligare stimulanser i detta läge. Tabell 4 visar hur finansiellt sparande och strukturellt (konjunkturjusterat) sparande i offentlig sektor skulle utvecklas med den moderata budgetmotionen. Jämfört med budgetpropositionen är sparandet nära en halv procentenhet högre 2021. ger vi , till skillnad från regeringen, besked om att kommunerna får behålla de höjda statsbidragen. Permanenta resurstillskott möjliggör för kommunerna att nyanställa i en större utsträckning än tillfälliga. Det visar bland annat utvärderingar av resurstillskotten under finanskrisen. Liksom regeringen gör bedömningen att det är rimligt att avvika från överskottsmålet, även om vi anser att regeringens avvikelse är för stor givet hur riskerna i ekonomin ser ut. Vid nu liggande prognoser bör överskottsmålet återigen nås 2023. Tabell 4 Finansiellt och strukturellt sparande Finansiellt sparande (% av BNP) –5,5 –3,0 –1,4 Strukturellt sparande (% av potentiell BNP) –2,6 –0,6 –0,1 Förändring strukturellt sparande från föregående år –2,9 Källa: Budgetpropositionen och egna beräkningar. En annan del av det finanspolitiska ramverket är utgiftstaket, som utgör en övre gräns för statsbudgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges riksdag och regering förbättrade möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna. Enligt de riktlinjer som finns bör en buffert för oförutsedda händelser lämnas obudgeterad under utgiftstaket för nästkommande budgetår. Hur stort budgetutrymmet för reformer på utgiftssidan slutligen blir beror bland annat på hur stor del av budgeteringsmarginalen som tas i anspråk av oförutsedda utgiftsökningar, till exempel till följd av ökningar av volymer i de rättighetsbaserade transfereringssystemen eller den makroekonomiska utvecklingen. har tidigare kritiserat regeringen för att ha alltför höga utgiftstak och följaktligen alltför stora budgeteringsmarginaler. I detta läge, med osedvanligt stor osäkerhet, är det dock rimligt att ha större marginaler än vanligt.