ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802352 · 2020-09-23 00:00:00 — Inför kontaktdagar för kroniskt sjuka barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om att införa per barn och år till föräldrar med barn som har kronisk sjukdom och tillkännager detta för regeringen. finns möjligheten att ta ut per barn och år för de föräldrar som har ett barn som omfattas av LSS. Dagarna finns för att du som förälder ska få ökad kunskap om hur du kan stötta ditt barn upp till dess att barnet är , och omfattas av LSS. Det krävs att du har en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) och avstår ifrån arbete. Detta innebär att du får ersättning utbetalat som motsvarar lite av din lön (samma som när man vabbar). Du kan ta kontaktdagar när du ska delta i föräldrautbildning (till exempel kurser som anordnas av någon handikapporganisation), besöka barnets förskola eller skola samt medverka i någon aktivitet som anordnas av skolan. Barnet behöver inte vara med vid till exempel skolbesök eller kurser för att du ska få ersättning. Båda föräldrarna kan få ersättning för samma barn och tid. Dessa kontaktdagar möjliggör att du som förälder har möjlighet att vara den trygghet och stabilitet som ett barn som omfattas av LSS behöver. Dessa kontaktdagar borde även kunna omfatta de föräldrar vars barn har drabbats av andra kroniska sjukdomar såsom diabetes typ 1 och epilepsi. Denna fråga bör således utredas.
mot · H802353 · 2020-09-23 00:00:00 — Färjeförbindelse mellan och i län ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda upprättandet av en färjeförbindelse mellan och i län och tillkännager detta för regeringen. föddes idén om en transportfärja för fordon mellan och i län. Det sägs att den dåvarande greven på till slut tröttnade på att någon färja mot aldrig upprättades varpå han införskaffade en egen amfibiebil för att kunna ta sig snabbare till . har en befolkning om ca 2 500 personer och de flesta pendlar långt för att komma till sina arbeten i och . 19 000 Knivstabor eller andra som önskar ta del av det vackra behöver ta den långa vägen runt för att kunna besöka sevärdheterna. kommun expanderar och siktar på att 2030 vara 25 000 invånare där är ett attraktivt område att bosätta sig. Men för att ytterligare underlätta för utvecklingen av området skulle en färjeförbindelse mellan och betyda mycket. har konstaterats att en färjelinje skulle gynna såväl de boende i och som turismen i och kring . Båda orterna skulle även bli mer attraktiva som både bostadsorter eller för arbetstillfällen. Som ett exempel skulle vägen till , som är en stor arbetsgivare såväl som en logistisk knytpunkt för från , minska med från nuvarande . Från skulle resan till minska . Utöver den faktiska tidsvinsten är även den långsiktiga miljöaspekten att beakta. Samtliga parter på båda sidor om vattnet välkomnar förslaget om att upprätta en färjeförbindelse mellan och . En lösning som skulle gynna turismen, boende, arbetstillfällen, samhällsservice och miljön.
mot · H802355 · 2020-09-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:186 Ett förstärkt medarbetarskydd för polisanställda ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka visitationsrätten till fler myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka visitationsrätten till fler platser där förhör kan hållas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska gå att visitera en förhörsperson med tvång och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har lämnat propositionen Ett förstärkt medarbetarskydd för polisanställda. I propositionen föreslås bl.a. att en polisman i samband med förhör får kroppsvisitera förhörspersonen om förhöret hålls i eller . delar den uppfattningen men förvånas över att regeringen inte tagit in de remissvar som lämnats av flera myndigheter som säger att lagen är otillräcklig. Det är inte bara Säkerhetspolisen och som genomför förhör, och de sker inte alltid i deras lokaler. Tryggheten för anställda på myndigheter är av yttersta vikt och hot och våld ökar. Ska ett fullgott medarbetarskydd finnas för alla anställda inom rättsvårdande myndigheter behöver visitationen utökas till betydligt fler myndigheter. , och är några exempel. Inte minst för att det myndighetsgemensamma arbetet mot brott, som regeringen påstår sig ta på allvar, ska fungera så smärtfritt som möjligt behöver det vara möjligt att kroppsvisitera personer även i andra myndigheters lokaler och det behöver kunna utföras av annan personal än en polisman. Den föreslagna regleringen kan också hindra en polisman från att genomföra förhör i så nära anslutning till brottet som möjligt. Kan inte en visitation genomföras innan förhöret hålls i exempelvis en polisbil kvarstår de risker som motiverar en lagändring från första början. Vi delar också uppfattning att det är en märklig konstruktion att en person som dyker upp för ett förhör kan vägra visitation och därmed avvika från förhöret och räknas som utebliven. Förhörstiden och skyldigheten att stanna kvar bör räknas från det att en person inställer sig i byggnaden i vilken förhöret ska hållas. Det ska också gå att med tvång visitera en förhörsperson. föreslog /20 en ny lagstiftning, hindrande av rättvisa, som syftar till att komma åt den som saboterar polisutredningar på olika vis. Att inställa sig till förhör men vägra att visiteras bör kunna vara ytterligare något som skulle falla inom ramen för en sådan lagstiftning. Skånberg (KD)
mot · H802356 · 2020-09-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:200 En strängare syn på hantering av vapen och explosiva varor ställer sig bakom det som anförs i motionen om väsentligt höjda straff för synnerligen grovt vapenbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en uppdelning av vapenlagarna mellan illegala och legala vapen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalifikationsgrunder för grova vapenbrott inte ska drabba legala vapenägare och tillkännager detta för regeringen. Straffskalan som anges i propositionen är mycket snävt utformad. Att höja maxstraffet för synnerligen grovt vapenbrott till fängelse ändrar knappast saken nämnvärt. Det tycks som om regeringen endast höjer straffet för att tillgodose det tillkännagivande som riktade till regeringen i betänkande 2017/18:JuU8, baserat på motion 2017/18:3917 av , , och Liberalerna. Tillkännagivandet kan förvisso anses vara tillgodosett då maxstraffet höjs, men höjningen från sex till gör näppeligen nog. I stället menar vi att den som döms för synnerligen grovt vapenbrott bör komma i fråga för betydligt hårdare straff. Den som döms för exempelvis grovt rån, grovt koppleri eller olaga frihetsberövande kan dömas till fängelse. Lagens strängaste tidsbestämda straff är fängelse. Maxstraffet för synnerligen grovt vapenbrott borde just ta sikte på de absolut grövsta vapenbrotten, och maxstraffet bör vara betydligt högre än de som regeringen föreslår. anser att det är en avsevärd skillnad mellan den som handhar ett legalt vapen och den som handhar ett illegalt vapen. Denna skillnad görs dock inte tydlig i lagstiftningen. Vi anser att det borde förändras. Det är en väsentlig skillnad på det stränga tillståndssystem för jaktvapen, sportskyttevapen och samlarvapen som finns i och på den illegala importen eller tillverkningen av vapen som används i kriminella konflikter. Det bör också avspeglas i lagstiftningen. Den nu föreslagna lagstiftningen riskerar att slå mot sportskyttar, jägare och samlare, som har ett legitimt syfte med att äga sina vapen men som slarvat eller varit oaktsamma i sin hantering av dessa. Det ska självfallet också beivras. Den som slarvar med sin vapenhantering är inte alltid lämplig att inneha sagda vapen. Men om det blir så att de hamnar inom ramen för det synnerligen grova vapenbrottet, exempelvis för att en vapenägare handskats ovarsamt med ett vapen med ljuddämpare, något som nämns i förarbetena i proposition 2011/12:109, något som är vanligt i jaktsammanhang men som också bör betraktas som en försvårande omständighet om det gäller vapen som utrustats så i ett kriminellt syfte. Skånberg (KD)
mot · H802358 · 2020-09-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:190 Ekonomiskt arbetsgivarbegrepp – förändrade skatteregler vid tillfälligt arbete i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att endast tillämpa en gräns för det sammanlagda antalet arbetsdagar i och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslår regeringen förändringar av skattereglerna vid tillfälligt arbete i . Förändringarna innebär att en arbetstagare som är inhyrd från ett utländskt företag utan fast driftsställe i ska beskattas här, när arbetstagaren utför arbete för en verksamhet här. Förslagen i propositionen innebär också förändringar av när ersättning betalas ut för arbete som utförs i av någon som inte har ett fast driftsställe i samt förändringar av vilka uppgifter som ska lämnas till . föreslår regeringen ett antal undantagsregler som bl.a. kan bli aktuella att tillämpa vid projekt, konferenser, utbildningar och dylikt där anställda i utlandet kommer till för att arbeta. Det finns, vilket framkommer i flera av remissvaren, här risk att onödigt krångel skapas för de berörda företagen som gör mindre attraktivt att förlägga sådan verksamhet i. Regeringen föreslår dels ett undantag som innebär att reglerna inte ska tillämpas på den som arbetar i sträck i , dels ett undantag som innebär att reglerna inte ska tillämpas när det sammanlagda antalet arbetsdagar i är 45 eller färre. Detta innebär att de nya reglerna inte ska tillämpas för den som t.ex. arbetar i sträck i vid fyra olika tillfällen men att de ska tillämpas för den som arbetar i sträck . ska vara ett attraktivt land att driva både små och stora företag i. Att svenska storföretags utländska medarbetare kommer till är förstås positivt såväl för storföretagen som för en lång rad andra företag som t.ex. hotell och restauranger. bör också verka för att utländska företag i större utsträckning förlägger kontor här, då detta i sin tur skapar fler arbetstillfällen i med ökade skatteintäkter som följd. delar den uppfattning som flera remissinstanser framför, att det regelverk som regeringen föreslår riskerar att medföra att färre projekt och konferenser förläggs i . Detta kommer att skada det svenska näringslivet. Mot bakgrund av detta bör 15-dagarsregeln tas bort helt, då det räcker med en gräns för det sammanlagda antalet dagar för arbete i . Det bör medge goda förutsättningar för våra företag att förlägga projekt, konferenser och utbildningar i även i fortsättningen. Det bör ges regeringen till känna.
mot · H802359 · 2020-09-23 00:00:00 — Annonskampanj i syfte att minska antalet asylsökande och anhöriginvandrare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en annonskampanj i likhet med vad har gjort i syfte att minska antalet asylsökande och anhöriginvandrare som tar sig till , och detta tillkännager för regeringen. Den danska regeringen valde att sjösätta en upplysningskampanj med syftet att minska antalet asylsökande som tar sig till . I en annonskampanj i libanesiska och turkiska tidningar berättade den danska regeringen att man valt att sänka ersättningen med nästan hälften, att man inte har rätt att återförenas med sina familjer samt att man kan räkna med permanent uppehållstillstånd i tidigast i landet. , folketingspolitiker och dåvarande integrations- och invandringspolitisk talesperson för regeringspartiet , försvarade kampanjen med att man ”vill skicka en kraftfull signal till de människosmugglare som sänder ett mycket högt antal asylsökande till ”. Detta eftersom ”det danska samhället inte klarar den här stora pressen”. (Källa: Dansk annonskampanj ska avskräcka asylsökande, , .) Även om antalet asylsökande minskat är det svenska mottagandet fortfarande stort, inte minst i förhållande till andra länder i . Till detta kommer en omfattande anhöriginvandring. Den stora invandringen påverkar det svenska samhället mycket negativt. Det finns därför all anledning att genomföra en liknande kampanj från svensk sida i syfte att minska antalet asylsökande och anhöriginvandrare som tar sig till .
mot · H80236 · 2020-09-10 00:00:00 — Säkerställ att skadestånd utbetalas till de drabbade ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att skadestånd utbetalas till de drabbade och tillkännager detta för regeringen. När en person blir dömd inom domstolsväsendet så kan man bli tilldömd att betala skadestånd. Dock har det uppdagats att den som blir dömd att betala skadestånd inte har de pengar som krävs för att betala. I media har det bl.a. rapporterats om terroristattacken på i samt att även flera lantbrukare som varit drabbade av djurrättsaktivister inte heller får ut något skadestånd för att den dömde saknar medel att betala. Att döma till skadestånd och att den dömde sedan inte kan betala ger fel bild och straffet blir inte lika kännbart som om man genom lagstiftningen måste betala det skadestånd man blir dömd till och också inom efter att domen fallit. Genom att skadeståndet inte betalas av den dömde bygger det också på en stor skuld som växer och växer och med tiden blir omöjlig att betala. Därför bör lagstiftningen ses över även här. Regeringen bör därför utreda och ta fram förslag på hur de som blir dömda till skadestånd ska kunna betala det. Regeringen behöver här se över hur lagstiftningen är utformad och utreda möjligheten så att den som är drabbad av något brott ska få skadeståndet utbetalt inom en rimlig framtid.
mot · H802360 · 2020-09-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta det svenska folket få besluta om den svenska invandringspolitiken i en folkomröstning och tillkännager detta för regeringen. Svensk invandringspolitik har varit väldigt extrem. Detta oavsett om vi gör en jämförelse med våra nordiska grannländer eller med övriga . Det svenska asylmottagandet är till och med större än våra nordiska grannländers sammanlagda mottagande. Till detta kommer en oansvarig och massiv anhöriginvandring. Resultatet av denna massinvandring är tydlig. Stenkastning och bilbränder i våra invandrartäta förorter, men också sexuella övergrepp, överfalls- och gruppvåldtäkter, är vanligt förekommande. som en gång var ett tryggt, stabilt och homogent land, kännetecknas allt mer av splittring, segregation, ett ökat utanförskap och en ökad otrygghet. Det sistnämnda inte minst som en direkt följd av den allt grövre importerade gängrelaterade kriminaliteten med sina återkommande uppgörelser, sprängningar och skjutningar. meddelade vice rikspolischefen att det finns ett 40-tal klaner som organiserar brott i , ett 40-tal kriminella nätverk av släkter som etablerat sig i med syfte att bygga upp det han kallar organiserad brottslighet (DN, ). säger , chef för underrättelseenheten vid den Nationella Operativa Avdelningen, att vi har ”exempel på nätverk som etablerats för 35–men vi har också exempel på nätverk som kommer hit enbart i syfte för att begå brott” (SVT, ). Till detta kommer en svensk välfärd som inte längre räcker till. Den svenska välfärden är på väg att raseras som en direkt följd av den oansvariga invandringspolitiken. Det har gått så långt att svensk invandringspolitik till och med ifrågasätts i våra nordiska grannländer. Det kanske mest anmärkningsvärda i sammanhanget är att det svenska folket aldrig tillfrågats om man vill ha denna massinvandring. En rad undersökningar visar i själva verket att det är en minoritet av det svenska folket som stöder den destruktiva politiken. I andra delar av låter man dock den egna befolkningen tycka till i denna mycket viktiga fråga. I har man anordnat flera folkomröstningar som rör just landets invandringspolitik. Och i har landets regering, med premiärminister i spetsen, tidigare valt att skicka ut ett brev till landets medborgare där man kortfattat efterlyser deras åsikter om just invandringspolitiken. tilläts man dessutom folkomrösta om EU:s flyktingprogram. Dagens massinvandring är på väg att slita sönder , som den kan komma att leda till en situation där det svenska folket blir en minoritet i sitt eget land. Det minsta man kan begära i en sådan situation är att man låter det svenska folket få tycka till i frågan. Därför bör regeringen utlysa en folkomröstning där det svenska folket får avgöra om invandringspolitik även fortsättningsvis ska vara ansvarslös och destruktiv, eller om den ska vara ansvarsfull och restriktiv i enlighet med vad föreslår.
mot · H802362 · 2020-09-23 00:00:00 — Beslagtagande av asylsökandes ägodelar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett system som innebär att asylsökande som kommer till ska kunna få sina värdesaker beslagtagna med syftet att delfinansiera de asylsökandes uppehälle under asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. I röstade man igenom ett lagförslag som innebär att asylsökande som kommer till ska kunna få sina värdesaker beslagtagna av danska myndigheter. Enligt lagen kan kontanter och värdesaker som överstiger ett belopp på beslagtas, för att sedan säljas. Detta för att delfinansiera den asylsökandes uppehälle under asylprocessen. från det dåvarande regeringspartiet har försvarat lagen med principen att den som har pengar ska försörja sig själv och att ”när man kommer till blir man behandlad som danskar blir behandlade” (källa: Ministern backar inte om att beslagta flyktingars värdesaker, , ). Liknande system finns i samt i de två sydliga tyska delstaterna . Där har myndigheterna beslagtagit pengar från asylsökande av samma anledning, det vill säga för att täcka en del av kostnaderna under asylprocessen (källa: Flyktingar måste lämna från sig pengar, SVT, ). Själv ser jag det som en självklarhet att vi även här i bör ledas av principen att man försörjer sig själv om man kan. Därför bör även utreda möjligheten att införa ett system som innebär att asylsökande som kommer till landet ska kunna få sina värdesaker beslagtagna med syftet att delfinansiera de asylsökandes uppehälle under asylprocessen.
mot · H802364 · 2020-09-23 00:00:00 — Förlängning av registerkontroll av personer som ska arbeta med barn och unga ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlängning av kontroll i belastningsregistret av personer som, i sitt yrke eller liknande, kommer i kontakt med barn och unga, och detta tillkännager för regeringen. Personer som har utsatt barn för sexuella övergrepp har åsamkat barnet en skada som kommer att finns med barnet i vuxenlivet, d v s för resten av livet. Brottet som ger ett straff registreras i belastningsregistret gäller från avtjänat straff exkluderat fängelsestraff som ska anses helt verkställt genom tidigare frihetsberövande eller från vilket någon genom beslut om nåd helt har befriats. Det måste ändras. Om man arbetat vid en förskola och där begår övergrepp på barn kan det leda till fängelsedom. Brottslingen har i fängelse hamnat på fri fot och arbetat inom verksamheter där kontroller av brott inte är obligatoriskt. Enligt framgår: ”Vid ansökan om anställning inom skola, förskola och liknande verksamheter begärs alltid utdrag ur belastningsregistret. Även andra arbetsgivare kan begära utdrag ur belastningsregistret vid ansökan om anställning.” Alla som begår brott och har avtjänat sitt straff, sonat sitt brott, ska givetvis ha möjlighet att inte belastas för brottet livet ut. Men, det är skillnad på brott och brott. Ersätta för ekonomiska brott, eller överträdelser i trafiken, eller att ha förstört och skadat något, eller för att ha stulit, det kan gottgöras. Övergrepp på barn, som vid brottet är försvarslösa gentemot en vuxen, kan inte gottgöras. Gjort är gjort! Det enda samhället kan göra, förutom att ge stöd och hjälp till den som varit utsatt, är att medverka till att gärningsmannen inte ska kunna upprepa brottet. Av det skälet måste registerkontrollerna förlängas då det finns aktuella exempel på gärningsmän som återvänder till barnverksamhet. Ingen kan misstänka att personen i fråga har begått brott mot barn. De har nogsamt kontrollerat i belastningsregistret och där fanns inga anteckningar. I ett färskt exempel hade det bara gått efter avtjänat straff. Det ska inte vara ”ren tur” att någon börjar misstänka att det inte står rätt till med den nyanställde, efter bara någon veckas anställning. För alla parter är det viktigt att förskona alla, både arbetsgivare, barn, föräldrar och den tidigare gärningsmannen, från att snabbt tvingas avsluta anställningen. Med hänvisning till ovanstående är det ytterst nödvändigt att se över en förlängning, för resten av livet, och tillhandahålla registerkontroller från belastningsregistret för anställningar inom verksamheter för barn och unga.
mot · H802365 · 2020-09-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:196 Ändrade regler för taxering av lantbruksenheter och för automatiserat beslutsfattande vid fastighetstaxeringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att senast efter den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksfastigheter 2023 genomföra en utvärdering av de förändrade bestämmelserna och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår ändringar i fastighetstaxeringslagen inför den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter 2023. Syftet är enligt regeringen att bestämmelserna ska bli tydligare och enklare, med bättre registerkvalitet och rättvisande taxeringsvärden. I propositionen föreslås också att omprövningsbeslut inom fastighetstaxeringen ska kunna fattas genom automatiserad behandling, i syfte att förkorta handläggningstider och frigöra resurser. I remissvaren framkommer kritik mot att konsekvensbeskrivningarna av de olika förslagen är bristfälliga. , som företräder många av de som berörs av förändringarna, delar i sitt remissvar de problembeskrivningar som anförs som motiv till förändringarna. Men då de inte kan överblicka konsekvenserna av förändringarna väljer de att varken tillstyrka eller avstyrka de olika förslagen, då de enligt dem inte går att ta ställning till. anser att det är mycket beklagligt att ärenden remitteras ut med så bristfälliga konsekvensbeskrivningar att de berörda inte kan ställning till dem. Bland de flesta övriga remissinstanser tillstyrks förslagen, alternativt framför man att man inte har några synpunkter på dessa. anser därför att förslagen ska genomföras men att det är viktigt att förändringarna utvärderas med en öppenhet för att återigen förändra systemet om det anses nödvändigt. Regeringen bör ta initiativ till en sådan utvärdering senast efter att den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksfastigheter genomförts 2023. Detta bör ge regeringen till känna.