mot · H8021936 · 2020-10-02 00:00:00 — Grundkraven för en lärartjänst där man sedan kan gå upp i nivå till en karriärtjänst ska omfatta lärarlegitimation och väl vitsordat undervisningsarbete inom skolan. Karriärtjänstmodellen ska vara dynamisk och kunna utvecklas successivt i flera steg genom olika karriärnivåer. De nuvarande förstelärartjänsterna infördes och riktar sig till yrkesskickliga lärare i avsikten att ge dessa lärare högre löner. beslutade regeringen om ett nytt samlat statsbidrag för karriärsteg för lärare. Det är uppdelat i två , där bidragspott 2 riktar sig till huvudmän med skolor som har särskilt svåra förutsättningar och bidragspott 1 till övriga huvudmän. En uppföljning av dessa karriärtjänster i utanförskapsområden har visat att regeringens ambitioner med bidraget för dessa tjänster inte har infriats. Resultaten har alltså uteblivit. Vi har nåtts av flertalet vittnesmål som visar att dessa förstelärartjänster löper stor risk att söndra upplevd gemenskap i lärarkollegiet, samt att elever förlorar sin och fasta punkt när dessa lärare flyttas runt på huvudmannens skolor. Det behövs en bättre modell där läraren i högre grad själv kan påverka sin karriär genom engagemang, fortbildning och skicklighet. Den enhetliga karriärmodell som föreslår, innebär till skillnad mot förstelärartjänsterna likvärdighet, jämförbara parametrar och att hela lärarkåren och skolsystemet skulle sträva mot samma mål, vilket är helt nödvändigt. Det som i hög grad saknas inom skolväsendet är just gemensamma mål på flera fronter. Lärare ska ha möjlighet till regelbunden vidareutbildning för att öka sin kompetens. Vidareutbildningen ska vara kopplad till mentorskap i tjänst, karriärutveckling och löneutveckling. Karriärutveckling ska även ske i samband med utfört mentorskap där läraren stöttar kollegor och genom bevisade förhöjda resultat i elevers skolarbete. Lärare med karriärtjänst bör ha en central roll i skolans utvecklingsarbete, hålla sig uppdaterade och på skolan förmedla aktuellt på skolutvecklingsområdet inom forskning och ämnesdidaktik, ta initiativ till utvärderingar, samt bidra till arbetsplatsbaserad kompetensutveckling och kollegial vägledning. Den övervägande delen ska dock utgöras av undervisning och uppgifter kopplade till densamma, samt mentorskap. Målsättningen med vårt karriärsystem är att skickliga lärare ska ha goda utvecklingsmöjligheter och vilja fortsätta undervisa. På så vis stärks den kollegiala lärarprofessionen och skolan utvecklas som lärande organisation. Slopat karensavdrag för lärare och fritidspedagoger Lärare inom och fritidspedagoger löper förhöjd risk att smittas av vanliga infektionssjukdomar på sin arbetsplats jämfört med många andra yrkesgrupper. Att kräva att lärare och fritidspedagoger själva ska betala karensavdraget för en sjukskrivning de högst sannolikt erhållit genom sitt arbete är varken rimligt eller rättvist. Inte heller tjänar det till att höja lärarkårens eller fritidspedagogernas status och attraktivitet. infördes det så kallade karensavdraget, vilket ersatte den tidigare karensdagen. För karensavdraget gäller enligt att sjuklönen räknas ut för hela sjukperioden, , från och med den första dag då arbetstagaren går miste om lön. Från sjuklönen görs sedan ett karensavdrag, vilket är helt oberoende av sjukfrånvarons längd. Avdraget är ett fast belopp. Slopat karensavdrag möjliggör i större utsträckning att kunna stanna hemma och bli frisk. När personal är sjukskriven vid sjukdom förhindras ökad smittspridning mellan personal och elever. Slopat karensavdrag innebär ett samhälleligt ansvarstagande och månande om personal och elever. Det innebär även en åtgärd som staten har ett direkt beslutsmandat över och som förbättrar situationen för lärarna. Det är en rättvis reform som bidrar till att höja läraryrkets attraktionskraft. Det ska vara möjligt för små skolenheter anknutna till landsbygden att få stöd för att bevara skolverksamhet. För att få ett fungerande samhälle i stort, krävs att det är möjligt att bo och verka även utanför större orter. Det finns forskningsresultat som visar att små skolor gynnar unga elevers utveckling av sociala och emotionella färdigheter, vilket är en grund för god kunskapsutveckling och för elevers framtidsutsikter. Av den orsaken är det viktigt att låta bygga på småskalighet, där det är möjligt. Trenden där mindre skolor läggs ned till förmån för större ska motverkas. I , där man tidigare provat storskalighet, har man i många fall återgått till mindre skolor i syfte att återfå närhet och samhörighet i skolan. Även i och har intresset för små skolor och glesbygdens skolfrågor vuxit. I fortsätter storstadsregionerna och de större städerna att växa. Det beror dock inte längre på inflyttning från landsbygden, vilket kan utläsas i sammanställning , utan på födelseöverskott och inflyttning från andra länder. För del är folkomflyttningen från land till stad i stort sett avslutad. Räknat i absoluta tal minskar inte längre landsbygdsbefolkningen. ser med oro på att så många landsbygdsskolor har sviktande ekonomi och elevunderlag. Familjer tvingas ofta välja mellan att flytta eller sända sina barn till närmaste skola. Tyvärr kan en tillfällig svacka i elevunderlag tvinga en skola att stänga. Det leder till avflyttning av barnfamiljer, varefter sannolikheten att skolan kan öppna igen är låg. Ett särskilt stöd för landsbygdsskolor ska införas. Skolor med tillfälligt lågt elevunderlag ska under maximalt kunna ansöka om medel för att klara sådana perioder. Examinerade lärare som tar anställning i områden som av definieras som glesbygd ska få av sin studieskuld avskriven de arbetar som lärare i glesbygd. Maxtaket är en total studieskuld på . Detta syftar till att åtgärda lärarbristen i glesbygd, bevara och återskapa en levande landsbygd, samt i högre grad möjliggöra skolverksamhet i glesbygd. Avskaffa Barn- och elevombudet Barn- och elevombudet arbetar för att motverka kränkningar av barn och elever i skola och förskola. Tillsammans med Skolinspektionen övervakar Barn- och elevombudet delen kring kränkande behandling i 6 kap. skollagen (2010:800). Enligt Skolinspektionen ska Barn- och elevombudet objektivt utreda anmälningar om kränkande behandling och besluta i inkomna ärenden, informera om skollagens krav på nolltolerans mot kränkningar i skolan, ge skolorna råd om hur lagen ska användas, samarbeta med andra myndigheter och ombudsmän, samt företräda barn eller elever i domstol. I flera fall har det visat sig att Barn- och elevombudet tagit ställning för en elev som menat sig ha blivit kränkt då lärare eller rektor agerat för att upprätthålla ordningen, i enlighet med sitt läraruppdrag. Det har även förekommit att Barn- och elevombudet verkat för utdömande av skadestånd till elev i fall där Skolinspektionen gjort bedömningen att lärarens agerande följt skollagen. Detta är orimligt eftersom Barn- och elevombudet utgör en del av Skolinspektionen. Barn- och elevombudet ansåg att en elev hade kränkts på en skola i och drev ärendet ända upp till . kom en vägledande och friande dom, vilken kan tjäna som exempel på att Barn- och elevombudet ser kränkningar där de inte finns. Att Skolinspektionen och dess egna Barn- och elevombud i vissa fall bedömer ärenden helt olika innebär att myndigheten arbetar mot sig själv. Skolinspektionen har en viktig roll och ska ges möjlighet att agera enhetligt. Barn- och elevombudet bör avskaffas. uppskattar och vill värna valfriheten i svensk skola. Samhället är dock skyldigt att slå vakt om långsiktigheten och elevers rättssäkerhet i skolsektorn. Varje skola måste kunna garantera att de elever som antas till en utbildning också får fortsätta denna och inte lämnas utan studieplats vid en eventuell konkurs. Vi är negativa till ett vinstförbud, men fristående skolor ska åläggas att ha en ekonomisk buffert som säkerhet i det fall skolan skulle komma på obestånd. Det ska då finnas medel att driva friskolan vidare till dess att kommunen fått möjlighet att organisera ett övertagande av de elever som gått på friskolan. Skolinspektionen ska godkänna denna buffert och tillse att inga vinster tas ut innan bufferten är säkrad. För att motverka risken att oseriösa ägare startar eller tar över en friskola måste en betydligt hårdare kontroll ske gällande både vandel och handel. Ekonomiska förutsättningar ska genomgå noggrann granskning, liksom brottsregister för dem som startar eller tar över en friskola. Säkerhetspolisen bör rådfrågas vid misstanke om extremism. Alla kontroller är meningslösa om det enkelt går att anlita en så kallad målvakt, vilket bör vara omöjligt med dessa rigorösa kontroller. Det har även förekommit att friskolor startats och drivits med lån och bidrag från stater utanför . Risken är mycket stor att sådan finansiering görs av politiska, religiösa eller strategiska skäl. Vi vill begränsa möjligheterna för enskilda personer eller organisationer utanför att finansiera friskolor eller fristående förskolor. Detta gäller både lån, räntefria lån samt rena bidrag. Det ska som huvudregel heller inte vara möjligt att sköta finansieringen utanför genom ombud. Undantag ska kunna göras för t.ex. internationella skolor eller redan etablerade och välfungerande skolor, samt för skolor utomlands avsedda för svenska elever. Enligt skollagen ska all undervisning ske ”icke-konfessionellt”. Däremot får övrig tid präglas av vissa religiösa inslag där deltagandet ska vara frivilligt. Det står mycket tydligt i skolans styrdokument att alla skolor ska präglas av demokratiska och jämställda värderingar. De religiösa friskolor som varit etablerade i och som fungerar väl ska kvarstå. Däremot behöver det införas ett stopp för nyetablering av religiösa friskolor till dess att Skolinspektionen har fått rutin på konsekventa och skärpta kontroller av skolor med konfessionell inriktning. Allvarliga missförhållanden har uppmärksammats på ett flertal av dessa skolor och tillsynen behöver skärpas betydligt. Tillsynen ska av resursmässiga skäl prioriteras mot de skolor där problemen kan antas vara störst och som regel ske genom oanmälda besök. Anmälningsplikt vid konfessionell inriktning Skolinspektionen bedömer ansökningar om att driva fristående skolor. I samband med ansökan om etablering eller utökning av en fristående skola kan huvudmannen uppge om denne avser att driva verksamheten med en konfessionell inriktning eller ej. Uppgiften är således frivillig för huvudmannen att uppge och besvara. Utbildningen och undervisningen i skolor ska enligt lag vara icke-konfessionell. Det innebär att det inte får finnas religiösa inslag. Undantag gäller för skolor med konfessionell inriktning. I dessa får det förekomma konfessionella inslag i utbildningen men inte i undervisningen. Enligt statistik hade 71 fristående skolverksamheter i uppgett att de bedriver konfessionell inriktning. Skolinspektionen uppger dock att mörkertal finns och att betydligt fler verksamheter bedriver konfessionell inriktning än vad statistik visar, vilket uppdagats i samband med myndighetens inspektioner. Konfessionell inriktning förekommer alltså i okänd omfattning eftersom huvudmannen aktivt valt att inte informera Skolinspektionen om detta i sin ansökan. Genom att införa anmälningsplikt avseende verksamhetens konfessionella inriktning underlättas Skolinspektionens verksamhet avsevärt eftersom såväl inplanerade som oanmälda verksamhetsbesök och inspektioner kan anpassas, planeras och genomföras på ett bättre sätt. Anmälningsplikt ska införas vid konfessionell inriktning för fristående skolor. Utökad roll för fritidspedagoger Fritidshemmen spelar en stor roll för elevernas sociala utveckling och introduktion till värdefulla fritidsaktiviteter. Dessutom är fritidshemmen ofta viktiga för barn som har det svårt på olika sätt. Vi tror att rollen som lärare med inriktning mot fritidshem går att utveckla och att dessa lärare genom att ges större befogenheter kan erbjuda betydligt mer hjälp för elever att nå läroplanens mål. Utbildningen för lärare med inriktning mot fritidshem bör innehålla moment där man förvärvar kunskaper i att arbeta i jourklasser där barn med tillfälliga svårigheter vistas temporärt. Utbildningen bör omfatta en speciell ledarskapskurs, samt moment med extraundervisning för barn som hamnat efter av olika orsaker, såsom tillfälliga svårigheter eller tillfällig eftersläpning i utvecklingen. Barn i behov av specialpedagog ska självklart få hjälp av en sådan. I de fall lärare med inriktning mot fritidshem har utbildning i antimobbningsarbete faller det sig naturligt att dessa också har huvudansvaret för antimobbningsarbetet på skolan. Detta gäller särskilt från förskoleklass till och med klass tre där de flesta barn deltar i fritidsverksamheten och känner personalen väl. Vi är övertygade om att dessa åtgärder kommer att höja statusen och attraktiviteten för arbete på fritidshem. Vi tror också att arbetet på detta vis kommer att attrahera fler män, vilket vi anser bra eftersom många barn lider brist på manliga förebilder. Ökad personaltäthet på fritidshemmen Situationen på fritidshemmen behöver förbättras. /20 var 493 000 elever inskrivna i fritidshem, vilket är en ökning med 3 300 elever eller jämfört med föregående läsår. går i snitt 37,6 elever per avdelning, vilket förvisso är en minskning från läsåret innan, men det är fortfarande på tok för många för att fritidshemmen ska fungera optimalt. Skolinspektionen har konstaterat att lugn och ro har blivit en bristvara på många fritidshem. I den situation som svensk skola nu befinner sig i, vill vi att fritidshemmen utökar sitt ansvar för eleverna, vilket dock är en omöjlig uppgift om inte resurserna utökas. Ett tak på maximalt 20 barn per heltidsarbetande personal på fritidshemmen behövs. Målsättningen är att successivt minska antalet barn än mer i takt med att fritidshemspersonalen ges fler undervisningskompensatoriska uppgifter. Detta kan handla om stöd till elever som av någon orsak halkar efter i skolarbetet, läxhjälp eller arbete i jourklasser. Möjlighet till läxhjälp inom fritidshemsverksamhet Frågan om läxhjälp har varit aktuell i samhällsdebatten och en del förslag har förts fram. De har dock inte varit tillräckliga. En av tankarna bakom fritidsverksamheten är att den ska fungera som komplement till hemmet och vårdnadshavarna. Vi anser att fritidsverksamheten inom ramen för detta lämpar sig väl för läxhjälp. Självklart kommer fritidsverksamheten att behöva personalförstärkningar efter denna reform men det blir ändå mer resurssmart än att anställa extra lärare för att skolan ska erbjuda läxhjälp. Godkännande och tillsyn av fritidshem med konfessionell inriktning Skolinspektionen ansvarar för godkännande och tillsyn av skolor med konfessionell inriktning, medan kommuner axlar samma ansvar för förskolor och fritidshem med konfessionell inriktning. har ett antal förskolor fått stänga eftersom Säkerhetspolisen hittat kopplingar till våldsbejakande extremism. Vi befarar att det endast är en tidsfråga innan Säkerhetspolisen hittar motsvarande kopplingar till fritidshemsverksamhet. Lokalt ansvar för godkännande och tillsyn av förskolor och fritidshem med konfessionell inriktning må ha tjänat alla parter väl tidigare, men eftersom dessa miljöer numera drar till sig extremister som vill generera pengar, isolera barn från majoritetssamhället och fostra dem i salafistisk anda behöver ansvaret flyttas centralt. anser att det är orimligt och rättsosäkert att ansvaret för godkännande och tillsyn av fritidshem med konfessionell inriktning åligger kommunala tjänstemän och politiker och vill att detta ansvar flyttas till Skolinspektionen. Per (SD)