mot · H8023294 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny huvudregel i sekretesslagstiftningen som innebär att myndigheter ska dela all relevant information med polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler och effektivare sociala insatsgrupper samt ökat antal orossamtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en central funktion inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inrätta ett nationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt s.k. no entry-program för unga personer som är i riskzonen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler omhändertaganden enligt LVU samt utegångsförbud med fotboja under förundersökning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida kommunala kostnader för vård enligt LVU i samband med omedelbara omhändertaganden på grund av brottslig verksamhet bör ersättas av staten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge åklagarna möjlighet att ansöka och besluta om vård enligt LVU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny huvudregel för förbud mot vård enligt LVU i det egna hemmet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att använda hemliga tvångsmedel mot personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om föräldraansvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka gränsen för häktning av unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra det förebyggande arbetet mot narkotika bland unga med fler socialarbetare ute på fältet utanför kontorstid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta hundsök på skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utan dröjsmål inrätta särskilda ungdomsdomstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en skärpning av påföljden ungdomsövervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta särskilda ungdomsfängelser och ungdomshäkten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder mot ungdomsrånen samt höjt straff för rån av normalgraden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kartläggning och analys av ungdomsrånen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjlighet till visitationszoner, även i anslutning till skolor, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt helt slopa straffrabatten för unga 18–samt ta bort dagens mängdrabatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av straffpåföljder för 15–17-åringar samt om att lämna förslag på skärpningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda sänkt straffmyndighetsålder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpning av brott mot knivlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera självmordshets och tillkännager detta för regeringen. Vi ser en samhällsutveckling där brottsligheten kryper längre ner i åldrarna. Allt yngre barn rekryteras av kriminella gäng. Enligt en enkät till olika lokalpolisområden handlar det ibland om barn som är så unga som 10–. Antalet anmälda våldsbrott där minst en person registrerats som misstänkt har ökat , då det totalt rörde sig om 9 258 fall. Parallellt har antalet personer som registrerats som misstänkt för våldsbrott ökat . Unga är överrepresenterade i statistiken över misstänkta och likaså när det gäller antalet lagföringar. har allt fler unga misstänkts för brott i . anmäldes totalt ca 37 400 brott där den misstänkte var i åldern 15–, enligt statistik från . Av de personer som misstänktes för brott 2019 var för brottet. Unga personer (15–) utgjorde av de misstänkta personerna. De vanligaste brottskategorierna är narkotikabrott, brott mot person och stöldbrott som sammantaget utgör av brotten begångna av unga. Det är dock ett fåtal unga som står för det mesta av brottsligheten bland ungdomar. Ungdomars brottsbelastning beror på en rad samspelande orsaker. De som begår brott umgås i regel med andra unga som också begår brott och där skolk och droger ofta ingår i livsstilen. Föräldrarnas kunskap om vad som pågår är i många fall liten. Mot den bakgrunden behövs effektiva brottsförebyggande åtgärder, där samhället tidigt och tydligt markerar mot brott. Ju tidigare samhället reagerar, desto större är möjligheten att bryta utvecklingen. De senaste årens utveckling i utanförskapsområdena har skapat en grogrund för gäng och organiserad brottslighet att växa sig allt starkare. Inte sällan dras unga personer in i de kriminella gängen. Unga personer utnyttjas ofta för att sälja och transportera narkotika i dessa områden, och narkotikabrottsligheten genererar kriminella förtjänster som kan ha en dragningskraft på unga som av den anledningen engagerar sig i kriminella nätverk. Det är därför viktigt att åtgärdsarbetet mot ungdomsbrottsligheten också tar krafttag mot narkotikahandeln. Ungdomsbrottsligheten har till viss del ändrat karaktär. Polisen har också konstaterat att det behövs nya lösningar för de unga lagöverträdare som ställer sig helt utanför samhällets spelregler, till exempel genom dödligt våld och grova brott i gängmiljöer. Följdverkningarna för denna grupp är för små och betydelselösa. Statens åtgärder har mycket låg verkansgrad. Arbetet mot ungdomsbrottsligheten måste ske brett och systematiskt. , polisen och andra myndigheter måste samverka för att brottsförebyggande åtgärder sätts in tidigt när unga begår brott. Men det arbetet når inte alltid ända fram. Den grova kriminalitet bland unga som vi ser kräver tydligare och snabbare reaktioner från samhällets sida. kan en ung person gripas för mycket grova brott och vara tillbaka på gatan , trots att risken för återfall i brottslighet är uppenbar. Det skapar otrygghet och skadar människors tillit till rättssamhället. Den grupp av unga personer som gång på gång begår allvarliga brott måste bort från våra gator i betydligt fler fall än vad som sker . behöver ett starkare fokus på de unga personer som rekryteras och utnyttjas av de kriminella gängen, men också på andra unga personer som är på väg in på en kriminell bana. och kommunen har inte rätt verktyg att hantera grovt kriminella ungdomar. Staten måste ta ett större ansvar för de ungdomar som begår brott. Trots det lyser politiska åtgärder för att stoppa denna mycket oroande utveckling med sin frånvaro. har vi dessutom nåtts av helt förfärliga berättelser om brutala rån mot unga, som karaktäriseras av råhet och vilja att förödmjuka brottsoffren. Ett av de mest uppmärksammade fallen har handlat om hur en 18-åring rånades och misshandlades för att sedan förnedras genom att en av gärningsmännen urinerade på honom. Rånen pekar på en utveckling där ungdomsbrottsligheten blivit allt grövre och gärningsmännen allt yngre. , polisen och andra myndigheter måste samverka för att brottsförebyggande åtgärder sätts in . Det låter sig inte göras utan större flöde av information mellan myndigheter, kommuner och andra. vill att polis och socialtjänst ska ha möjlighet att dela nödvändig information om unga lagöverträdare för att förhindra ungdomsbrottslighet. Vi vill undanröja alla sekretesshinder för att information om unga ska kunna delas mellan polis och socialtjänst. Det bör därför införas en ny huvudregel i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att myndigheter ska dela alla relevanta uppgifter i sin verksamhet med polisen och andra brottsbekämpande myndigheter om det behövs för att förhindra eller utreda brott som kan leda till fängelse. Fler och effektivare sociala insatsgrupper samt ökat antal orossamtal Arbetsformen infördes och riktades mot ungdomar och unga vuxna i åldern 15–. I en social insatsgrupp samverkar socialtjänst, skola och polis för att på individnivå förmå unga att sluta begå brott. Målgruppen för insatsgrupperna är barn och unga med allvarlig risk för fortsatt kriminalitet, och de kan vara ett bra verktyg i det brottsförebyggande arbetet. vill inrätta fler och effektivare sociala insatsgrupper för att socialtjänst, skola och polis i samverkan ska kunna hjälpa unga att sluta begå brott. Detta har tillkännagivit för regeringen och regeringen bör införa detta . bedömer att insatsgrupperna haft effekt i den bemärkelse att individer som känner sig svikna av samhället har fångats upp och erbjudits stöd. Vidare bedöms också arbetet ha haft positiva bieffekter genom att andra lokala verksamheter har startats upp och att stuprör mellan olika samhällsaktörer har kunnat identifieras. Det är ett arbete som måste tillvaratas. Det finns däremot anledning att se över och förbättra arbetet med sociala insatsgrupper. Det övergripande syftet måste vara att fånga upp de ungdomar som riskerar att hamna i kriminalitet. De flesta som har deltagit i sociala insatsgrupper har redan varit kända hos . Arbetet med att identifiera de unga som riskerar att utveckla en kriminell livsstil eller vill lämna ett kriminellt nätverk uppges ha bedrivits i begränsad omfattning. De sociala insatsgrupperna måste därför prioritera detta arbete i större utsträckning för att i ett tidigt skede identifiera ungdomar som riskerar att dras in i fel umgängen. De sociala insatsgrupperna bör även göras smalare och riktas främst mot ungdomar i tonåren för att förebygga att fler unga dras in i kriminalitet. Det råder även bristande kartläggning och uppföljning av arbetet i de sociala insatsgrupperna. bör därför få ett löpande uppdrag att följa upp arbetet med denna arbetsform runt om i . Orossamtal är ytterligare en modell som visat sig framgångsrik. I syfte att förebygga missbruk och kriminalitet genomför och polisen samtal med föräldrar vars barn riskerar att dras in i kriminalitet. Samtalen har visat sig ha god förebyggande effekt och dessa orossamtal bör ökas i antal. En central funktion inom När det gäller unga lagöverträdare är det svåra beslut att ta för handläggare och mycket impopulära beslut, som t ex tvångsomhändertagande. Handläggare kan i många fall anse att det är obehagligt att ta svåra beslut och sedan riskera att möta upprörda familjemedlemmar på vägen hem från arbetsplatsen. Det har framkommit att socialsekreterare inte vågat ta tuffa beslut på grund av rädsla. Det bör därför övervägas vilka alternativ som finns i beslutsgången för att undvika att tjänstemän hamnar i situationer där de inte vågar fatta vissa beslut. Inrätta nationellt med särskilt uppdrag om brottsprevention Som ett led i ett bättre förebyggande arbete – och för att sprida kunskap om forskning och beprövade metoder – bör regeringen se över vilka möjligheter som finns att inrätta ett nationellt , ett centrum som fokuserar på förebyggande arbete och bör tjäna som ett stöd till i första hand kommunerna i arbetet med unga i riskzonen. Centrumet bör också få ett särskilt uppdrag att arbeta specifikt med insatser för brottsprevention. Nationellt no entry-program för unga personer som är i riskzonen Som ett led i det förebyggande arbetet bör kunskapscentrumet ta fram ett nationellt no entry-program. har tidigare föreslagit att ett exitprogram för gängkriminella bör införas. Lika viktigt är att fånga upp ungdomar i riskzonen och förhindra att de blir gängkriminella. No entry-programmet bör samla föräldrar, övriga betydelsefulla vuxna i den unges närhet, skolan och samtliga relevanta myndigheter i syfte att gemensamt arbeta för att stoppa en påbörjad kriminell karriär. Fler omhändertaganden enligt LVU samt utegångsförbud med fotboja under förundersökning Unga som kommit förhållandevis långt in i ett kriminellt beteende eller befinner sig i en miljö där grova brott begås bör i större utsträckning bli föremål för omedelbara omhändertaganden enligt lagen om vård av unga (LVU). Sådana omhändertaganden bör till exempel ske oftare då utredningsläget inte är klart i samband med att en ung person grips av polis. vill skapa bättre förutsättningar för detta. Vård enligt LVU bör även tillämpas oftare när ungdomar är i riskzonen för att hamna i kriminalitet. Vi vill ge i uppdrag att undersöka hur LVU tillämpas i dessa fall och ta fram allmänna råd i syfte att lagen ska få ett mer effektivt genomslag. Fler ungdomar i riskzonen måste kunna få hjälp. Det handlar exempelvis om unga personer som rånar. Ett omhändertagande enligt LVU är inte lika ingripande som häktning och därför bör det alltid väljas i fall där den unge inte behöver ha särskilda restriktioner för att exempelvis avhållas från att störa en pågående brottsutredning. För att åstadkomma fler omhändertaganden enligt LVU behöver lagen ses över. Vidare bör staten ta en större del av ansvaret för lagens tillämpning, som vilar på kommunerna. Ett omhändertagande enligt LVU bör också kunna anpassas på ett mer ändamålsenligt sätt än vad som är möjligt . Till exempel bör det skapas nya möjligheter att med stöd av LVU förordna om utegångsförbud och eller att röra sig på vissa platser – och det ska kunna kombineras med övervakning med fotboja. Det bör vidare skapas möjlighet, inom ramen för en pågående brottmålsprocess, att förordna om exempelvis övervakning med fotboja förundersökningen pågår. Syftet ska vara att snabbt bryta ett kriminellt beteende. Inga barn ska fostras in i kriminalitet Enligt polisen finns ett 40-tal släktbaserade kriminella nätverk i som ägnar sig åt organiserad brottslighet. I dessa nätverk är inte individen viktig – klanen går först. Där fostras barn till att ta över den organiserade brottsligheten och det saknas ambitioner att bli en del av samhället. Mot denna bakgrund vill se omedelbara omhändertaganden enligt LVU för barn som växer upp i kriminella miljöer, såsom släktbaserade kriminella nätverk. Staten kan inte se på när barn redan från födseln fostras in i en kriminell livsstil av sina föräldrar på ett fullt medvetet och målinriktat sätt. Enligt dagens lagstiftning kan ett omhändertagande enligt LVU vara aktuellt för unga som lever i sammanhang med stora risker för att deras hälsa och utveckling skadas. Att växa upp i en familj som ägnar sig åt organiserad brottslighet kvalificerar sig alltså inte sällan för ett omhändertagande. Problemet är dock att det sker i för få fall. För att åstadkomma fler omhändertaganden enligt LVU bör följande åtgärder vidtas: En anledning till att omhändertaganden sker för sällan är kostnaden. Det är i huvudsak statens uppgift att upprätthålla lag och ordning, inte kommunernas, och staten bör därför stå för en större del av kostnaden . För att möjliggöra att fler omhändertas enligt LVU i samband med att de utreds för brott vill att staten ska ersätta kommunernas kostnader för omedelbara omhändertaganden på grund av brottslig verksamhet. Staten måste ställa tydligare krav på att fler barn i riskmiljöer ska omhändertas. Det handlar både om en tydligare styrning men också om att, vid behov, ändra i regelverken. De brottsbekämpande myndigheterna måste användas vid behov. Polisen har ofta god kännedom om vilka barn som växer upp i kriminella miljöer. vill därför att åklagare ska kunna ansöka och fatta beslut om omhändertagande enligt LVU. har bara socialnämnden behörighet att göra en sådan ansökan. En ny huvudregel: förbud mot LVU i egna hemmet är det möjligt med vård enligt LVU i hemmet efter medgivande av socialnämnden, men granskningar visar att det i många fall fungerar dåligt. vill därför att regelverket förtydligas i syfte att kraftigt begränsa möjligheterna till LVU i hemmet. Denna placeringsform ska enbart kunna användas i undantagsfall och i slutskedet av som skett med stöd av LVU. I de fall då det exempelvis föreligger en risk att den unge begår brott ska LVU i hemmet vara uteslutet. Inför en möjlighet att använda hemliga tvångsmedel mot personer Brottsligheten går nedåt i åldrarna. 10–12-åringar används som kurirer vid grov brottslighet för att transportera vapen, narkotika med mera. kan hemliga tvångsmedel inte användas om den misstänkte är , enligt lagen om unga lagöverträdare. Enligt vissa ungdomsåklagare är detta ett stort problem. vill utreda en sänkt straffmyndighetsålder, men innan den frågan utretts bör det övervägas om en möjlighet att använda hemliga tvångsmedel mot alla misstänkta bör införas, även mot personer som är . Sänkt gräns för häktning av unga och särskilda ungdomshäkten finns en möjlighet att häkta ungdomar mellan som misstänks för allvarliga brott. Den möjligheten används dock relativt sällan, bland annat med hänsyn till den påfrestning en häktning innebär för en ung person. Det kan dock finnas starka skäl för att i större utsträckning häkta unga personer som begått grova brott. Det gäller särskilt om personen sannolikt kommer fortsätta att begå brott om han eller hon släpps på fri fot, eller kan försvåra en pågående brottsutredning genom att exempelvis försöka påverka vittnen. Situationen för unga i häkte behöver ses över och förbättras. Fler särskilda ungdomshäkten bör inrättas som anpassas efter ungas behov och förutsättningar. Insatserna för att få unga personer som sitter i häkte att studera bör förstärkas. Ingen tidsgräns för häktning Regeringen vill införa en tidsgräns för personer . Detta skulle troligtvis innebära att många fler ungdomar skulle hamna i tung kriminalitet. Äldre kriminella använder sig av ungdomar för att begå grova brott. är det svårt att häkta en person , och med regeringens förslag blir det ännu svårare att utreda grova brott. Detta kommer med stor sannolikhet innebära att de häktade håller tyst , då de vet att häktningen kommer att hävas. När de sedan är ute i friheten så kommer de att påverka målsäganden och vittnen till tystnad eller prata sig samman med andra medgärningsmän. Detta kommer att innebära att det blir betydligt svårare att få fällande domar, vilket är förödande för brottsoffer, samhället och den unge brottslingen. Häktningstiderna ska naturligtvis inte vara längre än nödvändigt, men det får åstadkommas genom andra åtgärder. Exempelvis genom att polisen och får mer resurser samt att man förstärker Nationellt forensiskt centrum så att deras ledtider förkortas. Ställa krav på föräldrarna Det behöver införas större krav på föräldrarna till unga som begått brott att delta och bistå myndigheterna i åtgärder kring deras barn. Det kan exempelvis gälla föräldrar som inte kommer på möten som kallar dem till. Det bör övervägas om det under vissa omständigheter kan förenas med någon typ av sanktionsmöjlighet när föräldrar inte uppfyller sina skyldigheter i detta avseende. Det bör övervägas om exempelvis bidrag bör utgå i fall som berörs av unga som begår brott. Den exakta utformningen för detta måste utredas närmare. Förbättra det förebyggande arbetet mot narkotika bland unga med fler socialarbetare ute på fältet utanför kontorstid Det är viktigt att upprätthålla en restriktiv narkotikapolitik som ger uttryck för en fast, sträng och konsekvent syn på narkotikabrott. Samhället måste tidigt reagera när unga människor är på väg i en negativ riktning. Ju tidigare samhället reagerar, desto större är möjligheterna att bryta utvecklingen. Möjligheten att drogtesta tidigt, liksom att polisen har goda möjligheter att utreda brott, också när misstänkta är , är viktiga instrument i polisens arbete med unga lagöverträdare. Vi har redan tidigare föreslagit att polisen ska ha ett utvecklat samarbete med varje skola och att polis och socialtjänst som upptäcker unga i riskzonen för kriminalitet ska kontakta föräldrarna för ett orossamtal. Även här vill vi peka på vikten av att arbetet med sociala insatsgrupper fortsätter. Sociala insatsgrupper är ett viktigt verktyg för att ta ett helhetsgrepp omkring unga människors problematik. Samarbetet mellan sociala myndigheter, polisen, skolan eller en arbetsförmedling eller andra berörda har i många fall varit av avgörande betydelse för att förhindra att unga i farozonen sjunker djupare ned i kriminalitet och missbruk. Försäljningen av narkotika på nätet ökar. visar undersökningar att attityderna mot droger som exempelvis cannabis har blivit mer öppna bland unga i . Statistik från visar att antalet unga mellan som vårdats för psykisk störning orsakad av cannabis eller av flera droger i kombination har mer än fördubblats . vill öka förutsättningarna för att nå fram till och att fånga upp unga som mår dåligt och därför riskerar att hamna i utanförskap, kriminalitet eller annat skadligt beteende. Därför anser vi bland annat att yrkeskategorier som socialsekreterare, fältassistenter och andra kommunala tjänstemän som arbetar brottsförebyggande och med trygghetsskapande åtgärder i större utsträckning måste finnas tillgängliga även efter kontorstid. Det kan inte vara så att polis och ideella organisationer är de enda aktörer som är ute och träffar ungdomar på andra tider än kontorstid. Det är viktigt att sätta in resurser i rätt tid, innan det är , vilket skulle spara samhället stora kostnader som i annat fall hade uppkommit . Tillåt hundsök på skolor Polisen genomför tillsammans med ett antal skolor olika projekt som innebär att skolorna söks igenom av narkotikahundar. Åtgärden är en del av polisens brottsförebyggande arbete och sker i samverkan med skolan. Hittas narkotika med hundarnas hjälp så träder bestämmelser in och en förundersökning kan inledas. ser positivt på att arbetar med denna typ av samarbete med landets skolor. Det ökar förutsättningarna för en drogfri skolmiljö och ger en tydlig och trygghetsskapande polisnärvaro. understryker att skolmiljön är av avgörande betydelse för att unga inte ska fastna i narkotika och kriminalitet. Dagens lagstiftning hindrar att hundsök sker under normal skoltid. De lagstiftade behovs- och proportionalitetsprinciperna medför i stället att hundsök behöver ske efter lektionstid när skolorna är tomma. Lagen bör ändras så att det även blir möjligt att genomföra hundsök när eleverna är på plats i skolan. Det skulle öka den brottsförebyggande effekten av den polisiära närvaron som sannolikheten att upptäcka narkotika är större som eleverna vistas i skolan. Det ska heller inte råda någon tvekan om att polisen även ska kunna bistå fristående skolor med hundsök efter narkotika. Samarbete är ett bra och viktigt steg men bör kompletteras med en lagstadgad möjlighet för att även utan samarbete med den enskilda skolan genomföra hundsök efter narkotika eller genomföra liknande brottsförebyggande åtgärder i skolan. Eftersom det förekommer att narkotika göms både på allmänna platser och ute i naturen bör det dock alltjämt vara polisen som baserat på underrättelser och andra underlag avgör var sökinsatser mot narkotika kan förväntas ha störst effekt och var behovet av brottsförebyggande närvaro bedöms prioriterat. 24-timmarsgaranti för kontakt vid narkotikabruk Barn och unga som kommer i kontakt med narkotika eller som är i riskzonen för att hamna i ett missbruk måste fångas upp tidigt med snabba och tydliga insatser. Redan när polisen eller får kännedom om en ung persons begynnande missbruk är det helt avgörande att svaret kommer snabbt och utgör en otvetydig markering av samhällets avståndstagande från narkotikabruket.