mot · H802388 · 2020-09-24 00:00:00 — En bristande överföringskapacitet mellan prisområde 2 och 3 innebär att vi varken fullt ut kan nyttja energin från våra älvar eller den lagringskapacitet som vattenkraften bär på. Det innebär att överskottet från de norra delarna av landet inte kan komma de södra delarna till nytta i tillräcklig omfattning. Detta leder till att prisskillnaderna i landet, som redan är höga p.g.a. den privatiserade elnätsmarknaden, blir ännu större. kan en villaägare åtnjuta hela lägre kostnader i jämförelse med de som har de högsta avgifterna. I takt med att nya vindkraftverk ansluts till nätet förvärras dagens problem. Särskilt bekymmersamt är att dagens elnät inte räcker till för att utbyggnaden av vindkraftsel i norra ska komma hela landet till del. Ofta är det lättare att få tillstånd för utbyggnad av vindkraftverk i de norra delarna av landet. För att öka elproduktionen i är både slopandet av det kommunala vetot och utbyggnaden av havsbaserad vindkraft viktiga. Det är dock av största vikt att nätkapaciteten byggs ut så att elen kan överföras till där elförbrukningen är större. Regeringen bör uppdra åt att prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vidare måste tillståndsprocessen för stamnätskoncessioner snabbas på. tar tillståndsprocessen för stamnätet orimligt . Flaskhalsarna i elnätet och den långsamma tillståndsgivningen är två av de stora problemen med svenska elnät . Det behövs gemensamma riktlinjer för länsstyrelserna för deras insatser i tillståndsprocessen för stamnät och det behövs ett tydligt uttalat mål om att tillståndsprocesserna måste gå snabbare. Regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7 Lagring och effektivisering Behovet av el och en hållbar energiproduktion kommer alltid att finnas. Däremot är det både möjligt och nödvändigt att ställa om till en mer effektiv energianvändning. Genom ny teknik och energibesparing kan göra betydande energieffektiviseringar. Hur omfattande utbyggnaden av förnybara energikällor behöver vara är avhängigt hur stora energibesparingar och energieffektiviseringar som kan ske i samhället. Omställningen av fossila bränslen till förnybar energi och övergången till att i möjligaste mån elektrifiera industrin och transportsektorn kommer att öka elbehovet. Även om vi har ett elöverskott i är det viktigt att energieffektiviseringen sker i en så pass hög takt att vi klarar ett ökat behov av el i nya sektorer. Den gjorda energiöverenskommelsen innebär i förlängningen en målsättning om att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med . välkomnar ett sådant mål men understryker att det måste till verkningsfulla åtgärder för att det inte ska bli bara tomma ord. Det har ännu inte presenterats en sammanhållen planering angående denna målsättning. menar att det nu behövs handling i frågan. Regeringen bör återkomma med en nationell plan för energibesparing och energieffektivisering. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Energilagring är av avgörande betydelse för hur förnyelsebar energi ska kunna användas till fullo. kan vattenkraften justeras mot efterfrågan för energi, men sol- och vindkraft är mer beroende av naturen och samlar energi när naturresurserna ger. Detta innebär att behovet av att kunna lagra energin från t.ex. vindkraft till de dagar då mindre energi produceras men efterfrågan är högre kommer att vara avgörande. Det råder inte brist på förnyelsebar energi, utan det handlar snarare om att kunna reglera energins utflöde. Ledningarna måste klara av att leverera när det behövs och möjligheten att lagra energi måste öka. Energilagring kan göras på olika sätt. En väg är batterier, en annan är att göra till exempel vätgas av elöverskottet för att utvinna energi ur . ligger tämligen bra till ur energilagringssynpunkt då vattenkraften är en så betydande del av elproduktionen. Problemet är de flaskhalsar mellan norra och som redogjorts för. Än har inget av dessa system för energilagring visat sig helt effektivt och mer forskning behövs på området. Då vätgas är en väg som visat sig effektiv för energilagring vill att en vätgasstrategi ska antas. Regeringen bör återkomma med ett förslag på vätgasstrategi. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Både energilagringen och byggandet av förnyelsebar energiproduktion såsom solceller och vindkraft är beroende av olika mineraler. I och med detta ser man hur behovet av vissa metaller och mineraler ökar avsevärt. För att kunna tillverka s.k. permanenta magneter, som används framför allt till vindkraftverk och elektriska fordon, behövs neodymium (Nd) och praseodymium (Pr). Båda är exempel på sällsynta jordartsmetaller. Man ser också hur behovet av kobolt och litium ökar snabbt. Målet är att dessa mineraler i hög utsträckning ska kunna komma ur ett cirkulärt system där de framför allt återvinns. Dock är vi inte där och därför behöver det ses över hur brytningen av dessa kan ske på ett hållbart sätt och med bra villkor för de som arbetar med brytningen. geologiska undersökning (SGU) har diskuterat hur en ökad brytning i skulle kunna komma till stånd, men det behöver också ses över vilka av dessa kritiska mineraler som kan brytas i och hur. Regeringen bör ge SGU i uppdrag att redovisa vilka kritiska mineraler som behövs och är tillgängliga i för omställningen och återkomma med en rapport. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8 Gemensamt ansvar – gemensamt ägt Kraft är en av fem största elproducenter och det största kommunägda energibolaget. Deras produktion är koncentrerad till norra med fokus framför allt på vattenkraft. Eftersom man tidigt har byggt och köpt vattenkraft, och även andra förnyelsebara energikällor såsom vindkraft, runt om i norra har man kunnat bygga en stark produktion. Kraft är alltså ett bolag som är med från elproduktion fram till att skapa regional tillväxt vilket gör att det får efterdyningar både i kommun som äger bolaget och i kommunens närområde. Kraft är ett exempel på kommunalt energibolag där produktion bedrivs i offentlig regi men utanför . En problematik som finns när det kommer till både elnäten och elproduktionen är att det finns blinda fläckar i form av platser vars potential inte utnyttjas. Ett annat stort problem är att vinsterna sällan kommer lokalsamhället och bygderna till del. Ett sätt att lösa båda dessa problem är att se över möjligheterna att utöka den offentligt producerade energin även utanför . Detta måste ske på både statlig och nivå med en utredning på statlig nivå som första steg. Regeringen bör se över möjligheterna till offentligt producerad energi utöver . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ciczie Weidby (V)