mot · H8023234 · 2020-10-06 00:00:00 — 2010 genomförda Liberalerna, tillsammans med Alliansen, en etableringsreform som har gjort det lättare för invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden. Den medförde stora förbättringar mot hur systemet såg ut innan och höjde förväntningarna på dem som kommer till . har det snart gått reformen och Liberalerna vill arbeta vidare med att utveckla etableringen så att etableringstiden blir kortare. Vi vill exempelvis ta tag i de normer som växt fram hos arbetsförmedlingen på många ställen runt om i landet där maxtiden fått bli en normtid om hur som etableringsprogrammet ska pågå. Istället borde vara att så snabbt som möjligt komma i jobb. Vi vill se ett system som är mer flexibelt, som anpassas efter individens behov och förutsättningar och som har ett betydligt tydligare fokus på att korta etableringstiden. Förväntningarna och kraven på att delta i etableringsinsatser måste öka. Alltför få deltar i samhällsorienteringen liksom i sfi-studier. Se mer nedan under sfi-avsnittet. Rutinerna kring rapportering av frånvaro måste skärpas. behöver kommunerna, som ansvarar för sfi och samhällsorientering, inte skriva under den enskildes månadsredovisning. Kopplingen mellan deltagande i etableringsinsatser och rätten att få ersättning måste tydliggöras. Regler för hur länge en person kan vara frånvarande utan att ersättningen sätts ner är ofta för generösa. Till exempel har en person rätt att behålla full ersättning vid frånvaro om den beror på sjukdom eller vård av barn . Vi anser att etableringsersättningen ska sänkas vid frånvaro på grund av exempelvis vård av barn till , på samma sätt som sker vid frånvaro från till exempel arbete eller aktivitetsstöd. Bekämpa rasism och diskriminering Liberaler har bekämpat rasism, främlingsfientlighet och intolerans. Hatbrott ska bekämpas. Religiösa och kulturella institutioner som är utsatta måste känna att det sekulära samhället erbjuder skydd. Skolans arbete med en demokratisk värdegrund och kunskap mot antisemitism, afrofobi, islamofobi, homofobi och andra former av intolerans måste förstärkas. Ingen ska hållas tillbaka av fördomar och diskriminering men dessvärre möts många nyanlända av både direkt och indirekt diskriminering bland annat på arbetsmarknaden. Att nyanlända har svårare att få jobb på den svenska arbetsmarknaden handlar inte bara om bristande kunskaper i svenska och utbildningsbakgrund utan också om diskriminering och fördomar. Ansökningar sållas bort på grund av att namnet inte är svenskklingande. En del arbetsgivare vågar inte satsa på att anställa den som inte pratar perfekt svenska. Men vittnar även anställda med utrikes bakgrund om att de utsätts för rasism och diskriminering på jobbet av kunder och klienter. Detta är en arbetsmiljöfråga som arbetsgivaren framför allt har ett ansvar att hantera, men som medmänniskor har vi alla ett ansvar att i stället stötta dem som utsätts. Det behövs också ett effektivt arbete mot diskriminering. Liberalerna har länge drivit på för att det ska kosta att diskriminera och den som drabbas ska kunna få hjälp och upprättelse. infördes första sammanhållna diskrimineringslag. Lagen syftar till att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Den nuvarande diskrimineringslagen har funnits . Det finns därför skäl att göra en utvärdering för att undersöka om lagen är ändamålsenligt utformad eller om det finns skäl att göra förändringar för att stärka den enskildes möjligheter att hävda sin rätt. I det sammanhanget bör man också uppmärksamma det faktum att många anmälningar inte leder till någon åtgärd eftersom det som har anmälts inte bedöms ligga inom ramen för lagen. En närmare analys av den samlade mängden anmälningar kan ge kunskap om både det eventuella behovet av lagjusteringar och behovet av förbättrad information till allmänheten om vad diskrimineringslagen omfattar och inte. En sådan översyn kan också inkludera den nuvarande modellen med en statlig diskrimineringsombudsman i kombination med statsstödda fristående antidiskrimineringsbyråer. Integrationen ska bygga på arbetslinjen, inte bidragslinjen Det måste löna sig att arbeta i förhållande till att leva på bidrag. Vidare vill vi införa en motprestation för försörjningsstöd i alla kommuner. En bidragskommission behöver tillsättas för att ta fram förslag på hur man kan bryta det långvariga bidragsberoendet. Det kan handla om att se hur bidragen bör minska för personer som aktivt förlänger arbetslösheten genom att tacka nej till jobberbjudanden eller undersöka om etableringstillägget kan individualiseras. Även konstruktionen av dagens etableringstillägg behöver analyseras, eftersom den kan bidra till att kvinnor inte tar ett jobb för att det kan missgynna familjens totala inkomst (2018:2). En annan fråga som behöver belysas är ersättningar för boendekostnader inom ramen för ekonomiskt bistånd. Vidare behövs tydligare regler för kvalificeringen in i välfärdssystemen. De särskilda regler som finns för flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övrigt skyddsbehövande vad gäller aktivitets- och sjukersättning samt garantipension bör tas bort. Efterlevandestödet behöver reformeras och göras mer likt underhållsstödet. Möjligheten att få efterlevandestöd retroaktivt ska minska, men det behövs fler förändringar, i linje med dem som har föreslagits av och i ”Underhållsstöd och efterlevandestöd för nyanlända barn” (2016). Syftet med efterlevandestöd är att ett barn som har förlorat en eller båda föräldrarna ska få ekonomiskt stöd för att klara omkostnader för exempelvis boende. Ett barn som i stället får ett omfattande stöd från det offentliga i form av till exempelboende i hem för vård eller boende (HVB) eller stödboende bör därför inte få efterlevandestöd. Att flytta till ett annat land med ett annat språk och kultur kan vara väldigt omvälvande, och det är ofta svårt att hitta tillbaka till en vardag som liknar den som man byggt upp där man är uppväxt. Detta innebär att kompetens ofta går förlorad. Det kan handla om att arbetsmarknaden är hårt konkurrensutsatt, eller att språket inte är tillräckligt för att utföra högspecialiserade arbetsuppgifter. Den integrationspolitik som fört har tyvärr ofta passiviserat människor snarare än att ge dem de verktyg som de behöver för att de ska komma tillrätta här och kunna fortsätta sin yrkeskarriär. När någon invandrar till ska den ges chansen att bidra till samhället och tillåtas hitta ett arbete där den kan tillföra som mest nytta. För att ändra på det måste undervisningen i svenska utvecklas och möjligheterna att validera kompetens eller examen från utlandet måste bli fler och snabbare. Människor som är nya i är inte en homogen grupp. Kompetensgraden varierar kraftigt och möjligheten att lära sig svenska eller göra annan kompletterande utbildning varierar stort. Större hänsyn måste tas till individers förutsättningar när det kommer till utbildning i svenska språket, yrkesutbildningar, akademiska utbildningar och validering av såväl yrkeskunskaper som akademiska utbildningar om vi ska få resultat. Den som har en lång akademisk karriär och den som är analfabet har helt olika möjligheter att lära sig svenska och ska inte hamna i samma klassrum. Det är också viktigt att valideringen anpassas efter vad varje individ behöver validera och att rätt kompetens valideras. I många fall kan valideringsprocessen täckas av välfungerande svenskundervisning eller kompletterande utbildning. För att alla ska tas tillvara p måste individens förutsättningar och behov kartläggas tidigt när hon kommer till . Nyanlända som kommer med utbildning och yrkeskunskaper måste snabbt tas till vara. måste en kartläggning ske av den asylsökandes utbildning och kompetens. För dem som får uppehållstillstånd behövs effektivare insatser för kompletterande utbildningar och en smartare introduktion i arbetslivet. För de som kommer till utan utbildning eller valideringsbar kompetens måste lärlingsutbildningar, yrkesutbildningar, högskoleutbildningar och andra mer heltäckande vägar in i arbete finnas lättillgängliga. Att ta tillvara på människors kompetens kan både bidra till att nyanlända kommer snabbare i jobb och se till att de som kommer till också bidrar till samhället. Det behövs åtgärder för att få till stånd långsiktiga och enhetliga valideringssystem som också är tillgängliga i hela landet på samtliga nivåer i utbildningssystemet och mot en större bredd av kvalifikationer i arbetslivet. Rutinerna och processerna för att se till att alla som kommer till tas tillvara på behöver ses över och förbättras. Kvaliteten i valideringsprocesserna behöver bli högre, och garantera att de mäter rätt kompetenser. I större grad ska validering kunna ske på en arbetsplats. Rätt kompetenser ska valideras och vi måste rensa bort kortsiktiga valideringsprojekt för att se till att systemet istället blir en integrerad del av anländandet. Utbildning för de som saknar akademisk bakgrund En stor andel av vuxna som kommer till saknar akademisk utbildning eller längre yrkeserfarenheter. Vi behöver tidigt investera i dessa människor så att de kommer i jobb. Alltför många i denna grupp, särskilt kvinnor, har inte fått tillräckliga insatser och istället hamnat i ett långt bidragsberoende. För att få fler i arbete snabbare behövs det långsiktiga förstärkningar av svensk vuxenutbildning, fler lärlingsanställningar och yrkesutbildningar. De som läser på vuxenutbildningen är en mycket heterogen grupp, vilket kräver att vuxenutbildningen i högre utsträckning måste utgå från varje individs behov. Kvaliteten i undervisningen, både vad gäller grundläggande vuxenutbildning och gymnasienivå, måste förbättras långsiktigt. Lärlingsanställningar är effektiva sätt att komma i arbete men det krävs att kommuner verkligen satsar på att utveckla samarbetet mellan vuxenutbildningen och lokala företag. Yrkesutbildningar spelar en viktig roll för att nyanlända ska komma i arbete. Vi behöver införa yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå, med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen bör rikta sig till personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för vissa. Erfarenheterna från införandet av ska tas till vara. Uppmuntra fler nyanlända till att bli företagare Vi måste bli bättre på att ta till vara den potential och det entreprenörskap som många nyanlända bär med sig. Företagandet måste ses som en naturlig försörjningsväg in i det svenska samhället. Att starta och driva företag, till exempel inom servicesektorn, kan för många vara en viktig väg till egen försörjning. Det behövs praktisk information för att enkelt komma igång. Kommuner bör verka för att vara attraktiva företagarkommuner. Samarbete med exempelvis , Drivhuset och det civila samhället är viktigt. Det ska vara enklare att starta företag och därför bör reglerna för att få F-skattsedel förenklas. Stärk svenska språkets ställning i utsatta områden Människor som bor i utsatta områden kommer från många olika kulturer och har olika modersmål. Det finns en otroligt potential i att över 100 språk talas i till exempel , men det betyder också hinder i kommunikationen mellan invånarna och mellan invånarna och resten av samhället. Det språk som är den gemensamma för alla är det svenska språket. Tyvärr har det växt fram platser i där en stor andel av befolkningen inte talar svenska. av de som bor i våra utsatta områden kan inte konversera på vardagssvenska enligt forskaren . Det är ett allvarligt problem som hotar barns möjlighet att tillgodogöra sig skolan och som hindrar människor från att ta sig in på arbetsmarknaden. Om så många i ett område inte talar det gemensamma språket försvagas de sociala relationerna i stadsdelarna. Det behövs en kartläggning över det svenska språkets ställning i utsatta områden så att den här utvecklingen kan vändas. En bättre och mer individuellt anpassad sfi-undervisning Språket har en avgörande betydelse för individens möjligheter att bli en del av det svenska samhället. Språket är grunden för kommunikationen och gemenskapen. De som kan prata samma språk kan också läsa samma böcker och förstå samma skämt. På arbetsplatser är språket den grundläggande färdighet som krävs för att kunna samarbete med andra människor. Svenskkunskaperna är grundläggande för att kunna tillgodogöra sig samma friheter och möjligheter som andra svenskar. Sfi-undervisningen har kvalitetsproblem. får eleverna samma lektionsupplägg och samma arbetsuppgifter oberoende av sina bakgrundskunskaper. De standardiserade uppläggen gör att studierna fortfarande tar , vilket försenar många nyanländas entré på arbetsmarknaden. Ett annat problem som Skolinspektionen har uppmärksammat är bristen på uppföljning av huvudmannen. Det behövs ett kvalitetslyft vad gäller sfi – av både kommunala och fristående aktörer. Kommunerna måste ta ett större ansvar för att följa upp sfi-undervisningen när det gäller kvalitet och resultat. Skolinspektionen måste fortsatt granska verksamheten. Sfi måste anpassas ännu bättre utifrån varje individs kunskaper och förutsättningar. En akademiker har ofta helt andra förutsättningar att ta till sig ett nytt språk än någon som inte har gått klart . Det måste också vara möjligt att plugga sfi och och . Här behövs mer kommunsamverkan eftersom mindre kommuner kan ha svårt att erbjuda ett brett och flexibelt sfi-utbud. ska nyanlända läsa i genomsnitt sfi , vilket skulle kunna ökas betydligt för att korta tiden och förbättra resultaten. Intensiv sfi behöver bli norm för alla nyanlända som skulle klara av utbildningen. Det måste bli enklare att läsa sfi med yrkesinriktning i kombination med kompletterande utbildningar. Även här måste fler kommuner samverka för att kunna erbjuda en bredd, men kommunerna måste också i större utsträckning beakta näringslivets behov av arbetskraft med relevanta språkkunskaper. Det nationella och regionala ansvaret för distans- och yrkesinriktad sfi-undervisning framför allt när det gäller bristyrken behöver stärkas men även kommunernas ansvar för yrkesinriktad sfi behöver tydliggöras. Vi ser gärna att digitala språkverktyg utvecklas och används. Målet bör vara en digital plattform med pedagogiska tjänster som är tillgängliga för alla nyanlända. Det behövs långsiktiga insatser för att öka andelen behöriga sfi-lärare. På kort sikt och på nivå krävs kreativa lösningar som kan handla om att anställa lärare som har pensionerats. Incitamenten för att jobba längre upp i åldrarna måste öka. Eftersom det behövs sfi-undervisning på flexiblare tider borde det vara möjligt att jobba extra som sfi-lärare om man har relevant behörighet. Tydliga krav ska också ställas på individen. Det behövs ett ökat fokus på deltagande men också på resultat. Det räcker inte att bara delta och sitta av tiden i klassrummet. En individ ska inte kunna tacka nej till ett erbjudet arbete med hänvisning till studier om personen i fråga efter inte påvisar studieresultat. Vi vill också införa en kontrollstation sfi-studier. Om endast begränsade resultat har uppnåtts ska man i stället ut i jobb eller praktik. Det är betydligt bättre att befinna sig i ett sammanhang där man tränar svenska än att sitta i skolbänken utan resultat. Här behövs också ett tydligt jämställdhetsperspektiv. För en del kvinnor kan det handla om att familj och omgivning accepterar sfi-studier men inte praktik eller jobb. Samhällets aktörer måste vara tydliga med att både kvinnor och män förväntas försörja sig själva och då måste det också finnas kunskap om de faktorer som utgör hinder för kvinnors deltagande. Det kan till exempel handla om att vissa kvinnor lever i en hederskontext. För en del kan det vara betydligt bättre att lära sig svenska på jobbet i stället för att sitta i en skolbänk. Därför behöver kommuner i större utsträckning erbjuda yrkessvenska kopplat till det lokala näringslivet. Det finns bra lokala initiativ där företag tillsammans med kommunen ser till att anställda kan plugga enkel yrkessvenska på arbetsplatsen. Kommuner ska åläggas att anordna kurser i svenska för föräldralediga, till exempel inom ramen för öppna förskolan. Den som får försörjningsstöd, även under föräldraledighet, ska läsa svenska, annars dras försörjningsstödet ner. Att delta i sfi ska vara en relevant motprestation för att få försörjningsstöd. Svenska språket behövs i för att nå kunskapsmålen i skolan, vara en del av samhället och för att kunna förverkliga sina drömmar. Därför är det viktigt att nyanlända elever och elever som har utländsk bakgrund snabbt ska få lära sig svenska när man börjar i förskolan eller skolan. Förskolan är viktig för alla barns lärande och språkutveckling och fyller en särskilt viktig roll för de barn som inte talar svenska och som inte heller har föräldrar som är svensktalande. Barn som har gått i förskolan och har fått bättre språkutveckling har lättare att klara skolan. Dessutom kan barnens deltagande i förskolan ha en positiv effekt på nyanländas, särskilt kvinnors, möjligheter att få jobb. Tack vare Liberalerna håller frågan om en obligatorisk språkförskola för alla nyanlända barn och barn till nyanlända från på att utredas, och kommer att införas . På samma sätt som görs inför förskoleklass bör alla föräldrar erbjudas att göra ett aktivt förskoleval för att öka möjligheterna för föräldrar att välja förskola. Kommuner ska arbeta uppsökande för att få fler nyanlända barn/barn till nyanlända, oavsett ålder, till förskolan. Tack vare Liberalerna så pågår nu en statlig utredning om att införa obligatorisk förskola, varför vi inte kommer att yrka på något förslag i den här motionen. Det ska inte spela någon roll vilket område som du går i skolan. Alla skolor ska vara bra skolor. Skolor i utsatta områden, som har särskilda utmaningar, måste också få de lärare och de resurs som krävs för att kunna ge en likvärdig utbildning. De skickligaste lärarna ska vilja arbeta på de skolor som har störst utmaningar. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utsatta områden behövs särskilda karriärtjänster i utsatta områden. har Liberalerna fått till resursförstärkningar för alla lärare i utsatta områden i samarbete med regeringen. Men mer behöver göras. Ett aktivt skolval ska införas för att öka möjligheten för alla att få önskad skola och nyanlända elever ska fördelas ut över fler skolor. Dessutom måste Skolinspektionen få utökade möjligheter att stänga skolor som inte ger eleverna den kvalitativa skolundervisning som de har rätt till eller om huvudmännen inte följer läroplanen till exempel i fråga om jämställdhet och likabehandling. Nyanlända elever måste få mer tid att klara skolan. Undervisning ska till exempel kunna ske på loven. Skolsegregationen kan minskas genom jämnare fördelning av nyanlända elever mellan skolor. I utsatta områden behövs särskilda karriärtjänster. Förskolan är viktig för barns språkutveckling. Det är viktigt att biblioteken fortsatt stärker såväl barns inlärning av det svenska språket som erbjuder böcker på barnets modersmål. Den som kan sitt modersmål bra har lättare att ta till sig ett nytt språk. I hem där det kan vara svårt att i lugn och ro läsa sina läxor spelar tillgången till ett bibliotek en särskilt stor roll. På många bibliotek erbjuds dessutom läxhjälp av frivilligorganisationer. När studenter från högskolor och universitet och andra frivilliga möter barn och unga i utsatta områden bidrar det till integration och ger unga fler positiva förebilder. För en utförligare beskrivning av en liberal skolpolitik för alla inklusive nyanlända elever hänvisas till Liberalernas skolpolitiska motion. Religiösa skolor och skolor som drivs av personer med extrema värderingar Liberal integrationspolitik handlar om att befästa de liberala och demokratiska värderingar som präglar vårt land. Många som har kommit till har levt i samhällen som präglas av andra värderingar, i samhällen där de inte har kunnat eller vågat förlita sig på staten. I stället har klanen eller den utvidgade familjen funnits. Ofta anses kvinnan underordnad mannen och barnets rättigheter ifrågasätts. Att komma till ett land där jämställdhet mellan kvinnor och män är centralt likväl som barnets rättigheter och där tilltron till staten liksom individualismen är stark, är då inte alltid enkelt. Ingen människa ska av sin omgivning hindras från att utöva de självklara rättigheter och möjligheter som gäller lika för alla i hela landet. Vi kan aldrig acceptera framväxten av parallellsamhällen. Vi vill se tuffare granskningar av alla skolor för att säkerställa att de följer skollagen. Det behöver säkerställas att skoldagen är fri från religiösa inslag för alla elever. Vi vill även ha ett stopp för nya religiösa friskolor vilket tack vare Liberalerna nu utreds inom ramen för januariavtalet . Religiösa friskolor riskerar att leda till att fler barn, däribland nyanlända barn och barn boende i utsatta områden, isoleras från det svenska samhället och får möta färre elever med svenska som modersmål. Skolan, som ska vara en brygga in i samhället, riskerar i stället att bli en enklav som isolerar barnen från resten av samhället och motverkar jämställdhet och likabehandling av flickor och pojkar. Inte ett enda barn ska behöva känna sig tvingad att vara med på bön under rasten eller på lunchen. Dagens lagstiftning ger skolor med enskilda huvudmän rätt att ha konfessionella inslag utanför den direkta undervisningen som ska vara icke-konfessionell. Det finns exempel på skolor där sådana konfessionella inslag i sin helhet förläggs utanför den del av dagen som innehåller schemalagdundervisning, medan andra konfessionella skolor förlägger hela eller delar av de konfessionella inslagen emellan lektioner med icke-konfessionell undervisning. En sammanhållen skoldag utan religiösa inslag är det enda sättet att säkerställa att barn frivilligt väljer om man vill vara med på religiösa aktiviteter. Därför behöver vi se till att varje barn har rätt till en sammanhållen skoldag utan konfessionella inslag. Skolinspektionen måste därutöver ges ett särskilt uppdrag att granska existerande skolor med religiösa inslag samt friskolor som drivs av ideella föreningar och trossamfund. Liberalerna föreslår att en sammanhållen skoldag med icke-konfessionell undervisning där eventuella konfessionella inslag kan förläggs före eller efter den sammanhållna skoldagen är den ordning som bör föredras. Det skapar en tydligare gräns mellan det konfessionella och ickekonfessionella och underlättar för elever som vill välja bort de frivilliga konfessionella inslaget. Tryggheten måste säkras där kriminella gäng och moralväktare har stort inflytande. Mer än en halv miljon människor lever i våra utsatta områden, majoriteten med rötter utanför . Bostadsområden där majoriteten är hederliga människor som följer svensk lag, men där några få kriminella har tillåtits ta över. Alla människor ska goda möjligheter att leva sitt liv fritt från förtryck, hat och hot. Därför har vi satt upp ett ambitiöst mål om att inga områden ska vara utsatta till 2030. Det är ett högt uppsatt mål, men ett lägre hade varit oanständigt. Ingen del av får glömmas. Alla områden ska vara bra områden att leva i, arbeta i och växa upp i. Rättsstaten ska gälla i hela . För att lösa problem måste det finnas korrekt, enhetlig och uppdaterad information. Det behövs en gemensam nationell lista och definition för de utsatta områdena – och det ska finnas ett utvecklat samarbete mellan staten och kommuner för att lyfta utsatta områden. fanns Liberalernas ”Utanförskapets karta” över utsatta områden. Det är dags att staten tas ansvar och visar behoven i våra utsatta områden genom att tydligt definiera dessa och mäta situationen i dessa områden så att beslutsfattare kan fatta välinformerade beslut. är den mest omtalade listan på utsatta områden den som presenterar .