mot · H8022633 · 2020-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett seniorvänligt samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skillnaden i beskattning av pension och arbete ska slopas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att fler av de pensionärer som har rätt till BTP också ska söka det och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja taket inom bostadstillägget för pensionärer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inkomstpensionstillägget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att tidigarelägga etableringsåldern på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer jämställda pensioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka pensionsrätten för barnår med och höja jämförelseinkomsten i pensionsrätten för barnår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan makar med gemensamma barn som inte fyllt , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa det avdrag som görs vid överföring av premiepension och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer flexibel tjänstepension och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta kvalificeringsregler för garantipensionen och tillkännager detta för regeringen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1 Ett seniorvänligt samhälle Att bygga ett samhälle seniorvänligt där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som graden av respekt, tillvaratagande och omsorg om den äldre generationen. Som senior ska man kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. Man ska kunna känna trygghet, bibehålla sitt oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. En sammanhållen politik med inriktning mot de äldre i samhället får och kan därför inte bara handla om vård och omsorg. Det friska åldrandet, att se äldre som en resurs att ta till vara och att ha ett väl fungerande samspel mellan generationerna är lika viktiga beståndsdelar. Att känna välbefinnande och meningsfullhet är viktigt för alla människor. I läggs stort fokus vid de fysiska behoven när man diskuterar välbefinnande som de mycket viktiga sociala, själsliga och andliga behoven lätt glöms bort eller negligeras. Många äldre upplever exempelvis den bistra verkligheten med påtvingad ensamhet och isolering. har därför särskilt lyft denna fråga . Det är inte ovanligt att äldre oroar sig över ekonomin och om pengarna kommer att räcka till. Den ekonomiska tryggheten är viktig för alla men kanske särskilt för den som kan ha svårt att påverka den genom eget arbete. har bidragit till att stärka ekonomin för äldre. Men för att ytterligare kunna säkra äldres ekonomiska ställning behövs det flera åtgärder. I denna motion utvecklar vi vår syn på äldres ekonomiska situation och vilka åtgärder som behöver vidtas. Fler seniorpolitiska frågor berörs i en särskild äldreomsorgsmotion. 2 Förstärkningar av pensionärers ekonomi ser flera angelägna politiska åtgärder och reformer som på såväl kort som lång sikt stärker äldres ekonomiska ställning. En viktig grund är dock den pensionsreform som trädde i kraft . Denna garanterar pensionssystemets stabilitet och är något som värnar. Genom pensionsgruppen har medverkat till att både garantipensionen och taket i bostadstillägget har höjts . har länge varit drivande för att sänka skatten för pensionärerna. Under alliansregeringarna –2014 förhandlade vi fram hela fem sänkningar av skatten på pensioner och därutöver tre höjningar av bostadstillägget för pensionärer. Genom att och gemensamma budget antogs av genomfördes en skattesänkning som kom alla pensionärer till del. I regeringens budget ökar nu skillnaden mellan pension och lön, vilket är särskilt anmärkningsvärt mot bakgrund av Socialdemokraternas höga svansföring i denna fråga. föreslår istället att hela skillnaden i beskattning mellan pension och lön tas bort. Med vårt budgetalternativ genomförs detta. Vi vet att detta spelar stor roll för enskildas, inte minst äldre kvinnors, ekonomi och för möjligheten att flytta till ett anpassat boende. 2.1 Höjt bostadstillägg för pensionärer Cirka 288 000 pensionärer får bostadstillägg för pensionärer () som är ett tillägg för dem med låg pension. BTP är tillsammans med garantipensionen det som kallas för grundskydd i den allmänna pensionen. Detta grundskydd går till stor del till kvinnor som ofta har lägre pensioner än män. Därför bidrar grundskyddet till att starkt utjämna skillnaden mellan kvinnors och mäns pensioner. Mot bakgrund av detta är det ett allvarligt problem att flera pensionärer som har rätt till BTP inte ansöker om det. Enligt var det cirka 129 000 pensionärer som hade rätt till bostadstillägg som inte sökte det. Av dessa är det ungefär dubbelt så många kvinnor som män. anser att åtgärder måste vidtas skyndsamt för att minska detta mörkertal. Till följd av att hushållens inkomster har ökat och räntorna varit låga och bostadsbristen stor har bostadspriserna gått upp kraftigt. Detta har även gällt hyrorna, även om de stigit i lägre takt. har länge drivit på för en höjd BTP då det är en satsning som stärker pensionärer med små marginaler och drivit denna fråga i pensionsgruppen. De förbättringar som har medverkat till genom pensionsgruppen är därför ett steg i rätt riktning. Men vi vill gå ännu längre. Vi vill att hyrestaket i bostadstillägget höjs till för ensamstående och till per person för sammanboende. Sammantaget lägger 2021–2023 på ett förbättrat bostadstillägg för pensionärer. har i pensionsgruppen medverkat till att ett inkomstpensionstillägg kommer att införas . Tillägget innebär för dem med ålderspension . Inkomstpensionstillägget syftar till att öka det så kallade respektavståndet, det vill säga skillnaden i pension mellan den som arbetat och den som inte gjort det. menar att ett respektavstånd behövs för att bevara förtroendet för det inkomstrelaterade pensionssystemet. Dock var och är det vår uppfattning att detta respektavstånd bäst hanteras genom förändringar i det befintliga pensionssystemet. Vi riktade därför stark kritik mot förslaget om inkomstpensionstillägg då den åsidosätter principen om att det inkomstrelaterade pensionssystemet ska vara ett från statsbudgeten autonomt system. krävde att inkomstpensionstillägget ska vara tillfälligt för att gå med på ett införande. Detta godtogs av övriga politiska partier i Pensionsgruppen. Inkomstpensionstillägget är vidare ett viktigt tillskott för de pensionärer som har de lägsta marginalerna. Framöver ska dock inkomstpensionstillägget utformas på ett sätt så att det ingår i pensionssystemet och helt frikopplas från statsbudgeten. Detta är något som pensionsgruppen nu ska arbeta med för att åstadkomma en sådan mer långsiktig och hållbar lösning. 3 står inför en stor demografisk utmaning befolkning lever i genomsnitt allt längre, och den så kallade försörjningskvoten växer. Den andel av befolkningen som är i arbetsför ålder blir mindre och mindre i förhållande till övriga åldersgrupper, med resultatet att försörjningsbördan för dem som arbetar ökar. var försörjningskvot knappt 75, vilket innebär att 100 personer i den antagna arbetsföra åldern 20–ska försörja nästan 75 personer i icke arbetsför ålder. Enligt SCB:s prognos kommer denna kvot att uppgå till 92 personer. Denna demografiska utmaning kan förväntas skärpas ytterligare framöver till följd av de senaste årens stora migration till , förutsatt att inte sysselsättningsgraden bland utrikes födda, framför allt hos utomeuropeiskt födda, förbättras drastiskt. Sammantaget innebär den demografiska utvecklingen stora ansträngningar för hela samhällsekonomin, och därigenom för såväl finansieringen av vår gemensamma välfärd som för pensionernas utveckling och för äldres generella välstånd. Utmaningen är av en sådan dimension att framtiden för välfärdsstaten som vi känner den hänger på hur klarar av att möta den. 3.1 Fler behöver arbeta mer och längre För att ska klara av att möta den demografiska utmaningen behövs till att börja med en långsiktigt stark och stabil ekonomisk tillväxt och en hög sysselsättningsnivå. Det krävs att fler arbetar mer. Fler ska få chans att arbeta av sin förmåga. För att åstadkomma detta behövs i sin tur en generell ekonomisk politik som främjar innovationer, risktagande, entreprenörskap, företagande, arbete och en välfungerande matchning på arbetsmarknaden. Det är olyckligt för både nuvarande och kommande pensionärer att regeringen länge fört en politik som inte i tillräcklig utsträckning stärker konkurrenskraft långsiktigt. Tätt sammankopplat med den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen är behovet av att den genomsnittliga aktiva tiden på arbetsmarknaden förlängs. Politiken kan och bör göra en hel del för att skapa både bättre förutsättningar och starkare incitament för detta. 3.2 Riktålder för pension Sedan vårt nuvarande pensionssystem sjösattes har medellivslängden förlängts . Detta är positivt, men innebär också, givet att inget görs, att pensionerna blir lägre eftersom de måste räcka . Det är naturligt att pensionsåldern justeras uppåt när medellivslängden stiger. Pensionsgruppen, där ingår, har därför lagt fram ett förslag om riktålder och förändringar av lägsta ålder för uttag av pension. Med riktålder avses åldersgränser för pension som automatiskt justeras upp med ungefär två tredjedelar av medellivslängdsökningen. Det är ingen fast pensionsålder som föreslås, utan man ska även fortsättningsvis ha möjlighet att själv bestämma när man vill gå i pension. Med en riktålder undviker vi en situation där pensionerna annars sjunker för varje generation givet att medellivslängden fortsätter öka. Pensionsgruppens förslag är att justera lägsta åldern för uttag av allmän pension och garantipension. Som en konsekvens av detta justeras även den så kallade LAS-åldern (lagen om anställningsskydd). Pensionsgruppens förslag ser ut som följande: Lägsta åldern för uttag av allmän pension höjs från 61 till 62 och därefter till 2023 och till 2026. Lägsta åldern för uttag av garantipension höjs från 65 till 2023 och 2026 knyts den till den fortsatta medellivslängdsökningen. Här finns ett undantag för dem som redan har arbetat ett långt arbetsliv. LAS-åldern höjs från 67 till 68 och till 2023. Den knyts sedan till medellivslängdsökningen. Åtgärder för ett senarelagt utträde från arbetsmarknaden vill stärka incitamenten och möjligheterna för äldre att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. En reform i denna riktning är då vi genom KD/M-budgeten tog bort den särskilda löneskatt för äldre som den rödgröna regeringen tidigare infört. Detta var en viktig åtgärd som behövdes för att uppmuntra erfarna socialsekreterare, barnskötare, lärare och sjuksköterskor med flera att arbeta vidare efter . Den extraskatt som regeringen la på denna efterfrågade kompetens var förödande. får den som fyllt men fortfarande arbetar ett fördubblat jobbskatteavdrag, vilket följaktligen gör att vederbörande får behålla mer av sin lön efter skatt jämfört med en person som inte uppnått denna ålder. vill även ge ytterligare en skattelättnad till de som är eller äldre och fortsätter att arbeta. För en äldre med i inkomst ger det mer i sänkt skatt, utöver det redan förhöjda jobbskatteavdraget. Delegationen för senior arbetskraft kommer att lämna en slutrapport med förslag på åtgärder för att bättre kunna tillvarata äldres kunskap och erfarenhet. kommer följa frågan noga. 3.4 Åtgärder för en tidigarelagd etablering på arbetsmarknaden Att äldre arbetar längre upp i åldrarna kan inte vara det enda svaret på den demografiska utmaningen. Sannolikt finns till och med större möjligheter att förlänga arbetslivet genom att sänka den genomsnittliga åldern för när unga gör entré på arbetsmarknaden. Enligt SCB har etableringsåldern – definierat som åldern då av en årskull förvärvsarbetar – pendlat för män och 29 och för kvinnor. Detta är att jämföra med en etableringsålder på 20 och . Att sänka etableringsåldern är viktigt för både samhället och pensionssystemet men även för den enskildes framtida pension. Samhället och pensionssystemet skulle gynnas av en högre sysselsättning med mer inbetalda skatteintäkter och sociala avgifter. Den enskilde skulle få en högre livsinkomst och följaktligen också mer i pension. Den pensionskrona som betalas in tidigt får fler år på sig att växa med ränta-på-ränta-effekten än den pensionskrona som betalas in sent. För att tidigarelägga etableringsåldern på arbetsmarknaden vill därför stärka de ekonomiska incitamenten för unga att stå till arbetsmarknadens förfogande och börja arbeta tidigare. Vi vill därför införa ett fördubblat jobbskatteavdrag för personer . I sammanhanget är det också värt att nämna att har en hög genomsnittlig examensålder i en internationell jämförelse. Enligt (2018) hade en examensålder på för de som läst masterutbildningar. I likhet med övriga länder är trenden att unga tar sin examen allt . Att de unga blir allt äldre innan de kommer ut i arbetslivet är ett problem då det innebär att de har färre år på sig att spara ihop till den egna pensionen. föreslår därför exempelvis en examensbonus för dem som tar sin examen tidigare. 4 Mer jämställda pensioner Dagens kvinnliga ålderspensionärer har i regel lägre pension än manliga ålderspensionärer. Det beror på att kvinnor i genomsnitt har en lägre pensionsgrundande inkomst än män, vilket i sin tur huvudsakligen grundar sig på att kvinnor historiskt har arbetat färre år än män och på ojämlikheter i lönestrukturen. Enligt SCB är den enskilt största förklaringen till löneskillnaderna mellan män och kvinnor att kvinnor och män finns i olika yrken. Därutöver har män i genomsnitt högre lön än kvinnor i de flesta yrken, även i många kvinnodominerade sådana. En annan faktor bakom skillnaderna i mäns och kvinnors pensioner är att kvinnor tar ut en större del av föräldraledigheten och att de oftare går ned i arbetstid när barnen är små. 4.1 Stärkt pensionsrätt för barnår finns i pensionssystemet, tack vare ett kristdemokratiskt initiativ, en rätt att tillgodoräkna sig pensionsrätt för så kallade barnår. Det innebär att upp till kan räknas som pensionsgrundande för den av föräldrarna som har haft en lägre inkomst, bland annat på grund av längre föräldraledighet och deltidsarbete. Denna reform har varit viktig eftersom den dels stärker framför allt kvinnors pensioner, dels signalerar att det är en viktig samhällsinsats att ta hand om sina barn. arbetar många kvinnor deltid även efter barnets fyraårsdag. För att ytterligare kompensera de föräldrar som går ned i arbetstid, eller är hemma med sjuka barn i större utsträckning – vilket fortfarande oftast är kvinnor, vill utöka antalet barnrättsår från fyra till fem. Dessutom föreslår vi en höjning av den generella jämförelseinkomsten i barnrättsåren från till , så att de med lägst inkomst får en högre pensionsrätt. Vi avsätter för vardera –2023 för detta ändamål och finansierar det genom att pensionsrätterna för studieår slopas. Detta är förslag som också har fört fram (Jämställda pensioner 2016:19). Enligt myndigheten uppskattas dessa förändringar minska gapet mellan mäns och kvinnors intjänande till den allmänna pensionen med . 4.2 Automatiskt delad premiepension för föräldrar kan gifta par eller registrerad partner överföra premiepensionen till varandra. Alltför få känner dock till denna möjlighet. Det är synd eftersom den om den utnyttjades i större utsträckning skulle kunna jämna ut pensionen något mellan den som tjänar mer och den som tjänar mindre. anser därför att det av jämställdhetsskäl bör vara så att premiepensionen automatiskt delas lika mellan makar så länge de har gemensamma barn som inte har fyllt . Den som vill frångå denna regel bör aktivt begära detta. anser vidare att det också i fortsättningen ska vara möjligt att överföra hela sin premiepension till sin make, maka eller registrerade partner för den som så önskar. Det bör även utredas om samma möjlighet till överföring skulle kunna gälla sammanboende med gemensamma barn. innebär en överföring av premiepensionen att det överförda beloppet minskas , så att mottagaren får . Resten av pengarna fördelas till samtliga pensionssparare som så kallad arvsvinst. föreslår att detta avdrag slopas helt eftersom överföring av premiepensionsrätt ska uppmuntras – inte bestraffas. 5 En mer flexibel tjänstepension Vi lever allt längre och det är då logiskt att vi även jobbar längre. Många äldre har redan gjort det valet själva. Istället för att vara pensionärer väljer många att bli ”jobbonärer”. De jobbar – och är pensionärer . Vi Kristdemokrater tycker att det är bra, de äldre bidrar med sin kompetens och livserfarenhet. Eftersom man själv får bestämma när och hur pensionen ska betalas ut kan man välja att jobba deltid och ta ut pension . Eller pausa pensionen om man får ett heltidsjobb . Detta gäller den allmänna pensionen. När det däremot gäller tjänstepensionen, som spelar en allt större roll för vad man har att leva på när man lämnar arbetslivet, är regelverket betydligt mer stelbent. kan man välja att ta ut tjänstepensionen på 5, 10, 15 eller eller ett livsvarigt uttag som innebär resten av livet. När valet är gjort går det inte att stoppa eller ändra utbetalningarna, vilket kan vara till nackdel för den som exempelvis pensionerat sig men sedan upptäcker att han eller hon vill börja jobba igen. Då kan vederbörande inte dra ner på eller pausa tjänstepensionsuttaget. Det är arbetsmarknadens parter som bestämmer över tjänstepensionen, inte . föreslog en utredning Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna (SOU 2015:68) att det skulle bli möjligt att göra ett uppehåll i pensionsutbetalningarna. Villkoren för tjänstepension skiljer sig också åt mellan olika avtal vilket gör att det är komplicerat att förstå för den enskilde när det gäller exempelvis uttag och förval. Dessutom kan en och samma person ha tjänstepension från olika arbetsgivare och därmed olika avtal. Svårigheten att göra informerade val är mycket stora. Detta har även påtalat i sin rapport om tjänstepensionen. Pensionsgruppen, där ingår, har beslutat att en översyn ska göras i fråga om tjänstepension och villkoren för bland annat utbetalningstidens längd och möjligheten att göra uppehåll i pensionsutbetalningarna. Pensionsgruppen har dessutom ett särskilt partsråd med arbetsmarknadens parter där frågor om tjänstepension tas upp. anser att frågan om ett flexibelt uttag, förval och förbättrad information behöver åtgärdas eftersom det har stor inverkan på den enskildes ekonomi. Vi kommer därför att verka för att dessa frågor lyfts fram mer. 6 Ändrade kvalificeringsregler för garantipension Garantipensionssystemet är en förmånsbestämd grundtrygghet till dem som haft låg eller ingen förvärvsinkomst under livet. Den är, tillsammans med bostadstillägget för pensionärer och äldreförsörjningsstödet, en del av grundtryggheten för pensionärer och baseras på den enskildes civilstånd, hur stor hans eller hennes inkomstpension är och hur länge han eller hon bott i . En person måste ha varit bosatt i för att ha rätt till garantipension men för att få full garantipension krävs att personen bott i från och med det år vederbörande fyllde till och med året för 64-årsdagen. Den tid som en person varit bosatt i kallas för försäkringstid. finns det dock särregler för beräkning av försäkringstiden för personer som har beviljats uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl, som alternativt skyddsbehövande eller som övrig skyddsbehövande. Dessa får i vissa fall tillgodoräkna sig bosättningstiden i sitt tidigare hemland som försäkringstid för beräkning av garantipension med mera. anser att denna undantagsregel ska tas bort, något som även föreslås av garantipensionsutredningen 2020:32. Det innebär att dessa personer, liksom andra som inte har kvalificerat sig för garantipension, i stället kommer att få äldreförsörjningsstöd vilket leder till ökade kostnader inom anslag 1:4 med . Detta innebär en besparing på 2021–2022 respektive 2023 inom anslag 1:1.