ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802901 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ersättning för naturvårdsavtal ska få sättas av till skogskonto och tillkännager detta för regeringen. är ett frivilligt civilrättsligt avtal som tecknas mellan och de markägare som är intresserade av naturvård. Syftet med avtalet är att bevara, utveckla eller skapa områden med höga naturvärden. Avtalen är normalt 50-åriga och kan ses som en del av det långsiktiga skogsskyddet. Markägaren får ekonomisk ersättning för de begränsningar i brukandet som avtalet medför. Ersättningen utgår med ett engångsbelopp vid avtalsperiodens början. utgör en nyttjanderätt enligt jordabalken och innebär att markägaren löpande tillhandahåller nyttjanderättshavaren, dvs staten, en fastighet av viss beskaffenhet. Det ligger därmed nära till hands att jämställa naturvårdsavtalet med ett hyresavtal eller arrendeavtal. anger i en skrivelse från 2005-02-14 (dnr 130 84518-05/111) att den ersättning som markägaren erhåller ska tas upp till beskattning utan periodiseringen för avtal som enbart innebär en begränsning för fastighetsägaren att nyttja marken. Detta medför en hög beskattning. Naturvårdsavtalen är en viktig del i att stimulera arbetet med att bevara skyddsvärd skog samt utgör ett led i att uppnå de miljömål som är uppsatta för skogen. Den ersättning som betalas ut till markägarna är en ersättning för att markägaren inte kan nyttja skogen fullt ut, genom att det exempelvis finns restriktioner om avverkning. För att stimulera fastighetsägare att ingå naturvårdsavtal med staten samt det faktum att ersättningen de facto avser en ersättning för en flerårig inskränkning i äganderätten bör regelsystemet ändras på så sätt att av ersättning för naturvårdsavtal får sättas av till skogskonto. En sådan förändring ligger i linje med den ambition som regeringen och tidigare tydligt visat i proposition 2002/03:79, då man övervägde en lagändring för att tillåta periodiseringen av ersättningen . Men med hänvisning till utgången i rättsfallet RÅ 2002 ref. 84 ansåg lagstiftaren att någon lagändring inte krävdes. I propositionen uttalas följande: Emellertid har Regeringsrätten, som tidigare nämnts, i en nyligen meddelad dom (RÅ 2002 ref. 84) fastställt ett förhandsbesked från skatterättsnämnden, där nämnden funnit att en engångsersättning i anledning av ett nyttjanderättsavtal som löper över flera (25) år ska periodiseras och intäktsredovisas linjärt under avtalets löptid. Enligt regeringens bedömning bör samma synsätt kunna anläggas på ersättning som erhålls vid tecknande av naturvårdsavtal. Eftersom ersättningen kan periodiseras och redovisas linjärt under avtalets löptid kan det enligt regeringens mening inte anses motiverat att införa en möjlighet att använda skogskontot för ersättningen. Ersättningen bör därför inte heller fortsättningsvis kunna sättas in på skogskonto. har dock, som nämnts ovan, gjort en annan tolkning av rättsläget och anser inte att periodisering är möjligt. Det är mot denna bakgrund motiverat att se över reglerna så att även ersättning för naturvårdsavtal kan ligga till grund för skogskontoinsättning. Per Åsling (C)
mot · H802902 · 2020-10-01 00:00:00 — Växa-stöd – även för enkla bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett utvidgat växa-stöd så att det även omfattar enkla bolag och tillkännager detta för regeringen. infördes ett tillfälligt växa-stöd för enskilda näringsidkare som anställer en första person. Det tillfälliga växa-stödet innebär att enskilda näringsidkare som inte har haft någon anställd och som anställer en person efter bara ska betala ålderspensionsavgiften om på ersättningen till den anställde . Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna gäller till den del ersättningen inte överstiger . Anställningen ska omfatta och en arbetstid på minst . Reglerna gäller t.o.m. . Kretsen som omfattas av möjligheten att erhålla växa-stöd utökades . Även aktiebolag och handelsbolag med högst två delägare kan under vissa premisser erhålla växa-stöd. I samband med utvidgningen uttalas särskilt att enkla bolag inte omfattas av definitionen enmansföretag och därmed inte heller omfattas av reglerna om växa-stöd. Ett enkelt bolag föreligger när två personer kommit överens om att driva näringsverksamhet tillsammans. Ett vanligt förekommande fall av enkla bolag är när två ägare av en näringsfastighet driver verksamheten tillsammans, exempelvis två makar eller två syskon. Precis som vid handelsbolag är det alltså fråga om två bolagsmän som beslutat sig för att driva verksamheten tillsammans, med den enda egentliga skillnaden att någon registrering av ett handelsbolag inte har skett. Att enkla bolag, till skillnad från aktiebolag och handelsbolag, inte omfattas av växa-stöd innebär en ovälkommen diskriminering av en verksamhetsform som framför allt är vanligt förekommande på landsbygden. Det är därför motiverat att reglerna om växa-stöd ändras så att det även omfattar enkla bolag. Per Åsling (C)
mot · H802904 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av ersättningen för rivna renar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en toleransnivå på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skadeförebyggande åtgärder, t.ex. stängsel och övergångar vid vägar och järnvägar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsjakt och 28 § ska gälla i nationalparker som ligger i samebyarnas åretruntmarker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över inrättande av ett ”renkonto” innehållande samma skattemässiga upplägg som ”skogskonto” och tillkännager detta för regeringen. Rennäringen är en av de samiska näringar som påverkas hårt av samhälls- och klimatförändringar. För att säkra rennäringens framtid behövs insatser på flera håll. Vid infrastrukturutbyggnad av till exempel järnvägar och vägar måste berörda samebyar ges tillfälle att se över att flyttvägar och grön infrastruktur för rennäringen inte hindras, att renbete kan nyttjas invid vägar och järnvägar och att man bygger stängsel där så erfordras. antog 2013 en ny rovdjurspolitik. I den beslutades om en toleransnivå på max av rennäringens förluster orsakade av rovdjur. Samebyarna har fortfarande stora förluster på grund av rovdjur. För att målet ska nås behövs en översyn av arbete med toleransnivåer. Den beslutade toleransnivån bör lagstadgas. Ersättningsnivåerna för rovdjursrivna renar har stått stilla . Ersättningar för björn- och örndödade renar baseras på samebyarnas åretruntmarker. har visat på att björnar dödar många renar i kalvningsland, och ersättningen stämmer inte överens med den senaste forskningen. Lo- och järvdödade renar baseras på rovdjursföryngringar, vilket när ersättningen beräknades 1997 baserades på den tidens forskning av predation av dessa rovdjur samt det merarbete som renskötarna har vid rovdjursangrepp i renhjordarna. I och med borttagandet av renskötselnäringen i nationalparker får heller ingen skyddsjakt eller 28 § genomföras i en nationalpark. Att staten inte kan ge garantier för renskötselrätten vid planering av ytterligare nationalparker skapar ytterligare motsättningar mellan rennäringen och staten. Generationsväxlingar inom renskötseln är komplicerat eftersom renarna är kapital och fungerar som ”pensionsfond”. Äldre renägare har vid pensionsåldern begränsade möjligheter att sälja livdjur eller att göra större uttag av renhjorden eftersom intäkterna beskattas hårt. Vid större avsalu bör ett system som kan liknas vid ”skogskonto” tillämpas. Detta bör ses över. Intäkterna beskattas vid uttag. Ett sådant skatteupplägg underlättar generationsskiften eftersom de yngre renskötarna i regel behöver öka sitt kapital av renar. Samebyns tillåtna renantal sätter begränsningarna. Per Åsling (C)
mot · H802905 · 2020-10-01 00:00:00 — Säkerställ arbetsmiljön även vid hemarbete ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förtydliga arbetsgivares ansvar för arbetsmiljö vid hemarbete och tillkännager detta för regeringen. Den pågående pandemin gör att många människor som har möjlighet jobbar hemifrån i stor utsträckning. Det innebär helt nya utmaningar vad gäller arbetsmiljön. Vilka konsekvenser får bristande arbetsmiljö – både för individen, för arbetsgivaren och för samhället, om inget görs? Många vittnar nu om ömma kroppar efter att ha suttit eller stått i dålig miljö , onda handleder som följd av att de ergonomiska hjälpmedel som finns på jobbet saknas och brist på bra belysning. Det är dags att skärpa arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön även vid hemarbete. Det är troligt och kanske önskvärt att vi även efter pandemin fortsätter att jobba hemifrån i större omfattning än pre-corona. Det är därför av vikt att arbetsmiljön säkerställs vid distansarbete. Arbetsgivare bör åläggas att erbjuda en ergonomisk genomgång av vilka möjligheter som finns för att förbättra den fysiska hemarbetsmiljön i dialog med anställde. En miniminivå på vad som ska erbjudas och som kan upprätthållas av både små och stora arbetsgivare bör tas fram.
mot · H802906 · 2020-10-01 00:00:00 — Lagstadga om heltid som norm ställer sig bakom det som anförs i motionen om att heltid måste bli norm för hela arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Heltid som norm är en anständighetsfråga. Det handlar om vilka möjligheter till ekonomisk frihet som människor ges. Om förutsättningarna på arbetsmarknaden ska vara likvärdiga, oavsett bransch eller vilket kön som är det dominerande, krävs att heltidsmåttet är norm. Att ändra normer kräver både mod och konkret handling. Vi har länge lagt ansvaret för överenskommelser om detta på arbetsmarknadens parter för att vi anser att det blir mycket bättre än om vi lagstiftare ska fatta detaljbesluten. ser vi, med all önskvärd tydlighet, att fortfarande erbjuds heltidsanställningar på mansdominerade arbetsplatser medan det inom väldigt många kvinnodominerade branscher är ”krångligt, dyrt och svårt” att erbjuda heltid. Det är helt orimligt och inte värdigt ett modernt, jämställt välfärdsland. Kanske är det att trots allt överväga lagstiftning för att alla ska ha möjlighet till ett heltidsarbete? Kvinnor inom vårdyrken straffas gång på gång, både när det gäller möjligheten till ekonomisk styrka under arbetslivet och när de går i pension och får en låg pension som är svår att leva ett gott liv på. En deltidsanställning, som i många fall också innebär uppdelade arbetspass, ger en låg lön. Den slimmade bemanningen inom offentlig sektor ökar arbetsbelastningen ytterligare och den psykiska stressen. Det visar inte minst ohälsotalen bland kvinnor i offentlig sektor. I förlängningen leder det till fattiga och utslitna pensionärer som jobbat hela sitt liv i välfärden. För jämställdheten, för likvärdiga rättigheter och individuell frihet måste vi nu ta steget och se till att heltid blir norm för hela arbetsmarknaden. Vi kan inte förlita oss på att varje arbetsgivarorganisation ska gå fackföreningsrörelsen till mötes i den här frågan – nu krävs det handling av oss politiker!
mot · H802907 · 2020-10-01 00:00:00 — Information till konsumenter vid näthandel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa nödvändig information till konsumenten vid näthandel och tillkännager detta för regeringen. Näthandeln ökar i stadig takt och det gör som tur är även engagemanget för minskade utsläpp och ett hållbart klimat. Många konsumenter vinnlägger sig om att välja klimatsmarta produkter, att handla på ett medvetet sätt och vill minska mängden brevförsändelser och transporter. Vid näthandel saknas ofta information på websidan om varifrån produkten skickas, om alla varor som görs vid samma beställning skickas från samma plats i samma försändelse och om debitering vid faktura görs på en eller flera fakturor. Det är en brist i viktig information som konsumenten har rätt att förvänta sig, även vid internetköp. Den som sätter en vara på marknaden har ett ansvar för att hela leveranskedjan är hållbar. Det kan inte konsumenten vara säker på , när det finns hårresande exempel på att produkter packas på ett ställe för utskick, returneras till ett annat ställe och sedan sänds till en tredje plats. Det är inte acceptabelt. När varor som beställts vid samma tillfälle i samma köp levereras i olika paket olika dagar och med flera olika fakturor leder det både till onödiga utsläpp och till merarbete för kunden. När returhanteringen inte har hållbarhet som främsta fokus försvinner klimatvinsterna med näthandel. Medvetna och välinformerade kunder gör mer välavvägda och klimatsmarta val och för att klara klimatutmaningen behöver nätkunder bättre information än vad som kan garanteras . Det bör den förda politiken bidra till och för att få största möjliga effekt bör regleringen göras på EU-nivå. bör därför tillkännage för regeringen att åtgärder bör vidtas för att säkerställa att information om varifrån varor skickas, om de kommer skickas i en eller flera försändelser, hur returhanteringen går till och hur många fakturor som kommer att skapas redovisas även vid internetbeställningar och att verkar för att det införs på EU-nivå.
mot · H802908 · 2020-10-01 00:00:00 — Nationell handlingsplan mot hemlöshet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell handlingsplan mot hemlöshet och tillkännager detta för regeringen. Enligt kartläggning Hemlöshet 2017 – omfattning och karaktär uppgavs drygt 33 250 personer leva i hemlöshet, trots att färre kommuner deltog i årets kartläggning. Män är fortfarande i majoritet bland de personer som är i hemlöshet, men antalet kvinnor har ökat och är nu 900 fler än hur många de var i kartläggning 2011. Drygt en tredjedel av alla personer i hemlöshet är föräldrar till barn och något fler kvinnor än män är föräldrar. Antalet barnfamiljer som vräks har ökat . Orsakerna till hemlöshet är många och kan handla om allt från sociala svårigheter, skilsmässa eller fattigdom till den svåra situationen på bostadsmarknaden. En fjärdedel av de hemlösa kvinnorna ansågs inte ha behov av andra insatser än boendet. För en tredjedel av kvinnorna i akut hemlöshet uppgavs våld i nära relationer vara en faktor som bidragit till att de hamnat i denna akuta hemlöshetssituation. Hushållens ökande skuldsättning har ökat problematiken. Oavsett orsak är det svårt att vara hemlös och ännu svårare att få ordning på sitt liv, att få arbete eller att studera. Härbärgen och andra insatser kan vara en viktig tillfällig insats men är ingen lösning på för någon. Tillgången till ett eget hem innebär inte bara trygghet och en möjlighet till ett bättre liv, det innebär också större möjligheter att komma till rätta med andra eventuella svårigheter. Varje kommun svarar för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. har dock de flesta kommuner bostadsbrist och kan inte garantera möjligheten till bostad. Regeringen har gett i uppdrag att fördela –2021 till de kommuner som har flest personer i akut hemlöshet. Regeringen har därutöver avsatt för att stärka de ideella organisationernas insatser mot hemlöshet bland unga vuxna. Medlen ska användas till åtgärder mot hemlöshet bland unga vuxna där psykisk ohälsa kan vara en bidragande orsak till hemlösheten. gjorde 2017 en kartläggning av hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden . Den förra strategin mot hemlöshet har inte utvärderats eller följts upp. I minskar nu hemlösheten på grund av en aktiv politik och utformandet av en nationell strategi för att stärka samverkan mellan stat, kommun och lokala aktörer. En samordning krävs för att komma till rätta med hemlösheten i också. En nationell hemlöshetsstrategi skulle kunna bistå kommunerna i deras arbete.
mot · H802909 · 2020-10-01 00:00:00 — Hot och våld mot anställda i staten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vad staten som arbetsgivare kan göra för att förebygga förekomst av hot och våld mot anställda i staten och stärka skyddet för den som blir utsatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge alla statliga myndigheter i uppdrag att ta fram rutiner för när anställda i staten blir utsatta för hot och våld, och detta tillkännager för regeringen. Hot och våld mot anställda i statliga myndigheter blir allt vanligare. Fackföreningarna har länge varnat om hur anställda drabbas. Situationen är så allvarlig att skrev ett brev till regeringen , där de vädjar om en översyn av regelverket för att öka skyddet för statsanställda som utsätts för våld, hot eller trakasserier. är avsikten med hot och våld mot anställda i staten att påverka myndigheternas beslut. Det kan bl.a. handla om fysiskt våld, hot om våld eller hot om att begå självmord om myndigheten tar ett negativt beslut. Det är väldigt svårt att skaka av sig en sådan händelse. Ofta ligger rädslan kvar långt efteråt. Alla anställda i staten känner inte till vad som gäller vid hot eller våld. Det är arbetsgivarens ansvar att säkerställa att alla anställda känner till de rutiner som finns. I en temperaturmätning som gjordes av fackförbundet uppgav att de inte får tillräckligt mycket stöd av sin arbetsgivare när de blir utsatta för hot och våld, vilket är allvarligt. Även där det finns rutiner kan det se väldigt olika ut från myndighet till myndighet. På vissa myndigheter är det arbetsgivaren som gör en anmälan när den anställda blivit utsatt för hot eller våld, medan anställda på andra myndigheter får göra en anmälan själv. Alla som vill göra en anmälan måste dock göra det med sitt eget namn, vilket också ökar utsattheten. Det är dags att överväga om staten kan göra polisanmälan i stället. Det skulle även bli en tydlig signal från samhällets sida att hot och våld mot anställda i staten tas på största allvar. Hot och våld mot anställda i statliga myndigheter skapar psykisk belastning och är ett arbetsmiljöproblem. Eftersom statsanställda utför beslut som riksdag och regering har fattat, är hot och våld mot anställda i staten också ett angrepp på själva demokratin. Hot och våld får aldrig påverka myndighetsutövning eller försvaga rättssäkerheten. Tillämpningen av lagar och beslut behöver alltid ske på sakliga grunder. Därför finns det anledning för staten att stärka skyddet för anställda i staten. Som den främsta arbetsgivaren för statsanställda har regeringen ett stort ansvar och ska dessutom vara ett föredöme för andra arbetsgivare. Det behövs en översyn av vad som kan göras för att förebygga och hindra hot och våld mot anställda i staten, för att det på samtliga myndigheter ska finnas tydliga rutiner när anställda i staten blir utsatta för våld och hot samt för att stärka skyddet för individen som drabbas.
mot · H802910 · 2020-10-01 00:00:00 — Distansleverans för offentlig sektor och statliga bolag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja distansleverans för offentlig sektor och statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett föregångsland när det gäller digitalisering. Vi ska inte bara behålla vår andraplats inom EU, vi ska sträva mot en förstaplats. Då är det märkligt att det inte är en självklarhet att alla myndigheter, kommuner, offentlig sektor och hel- eller delägda statliga bolag accepterar distansleverans av t ex it-tjänster. är det upp till varje aktör att själv besluta om huruvida distansleverans är accepterat eller inte. Det innebär att företag, inte sällan de som verkar i mindre orter, i många fall nekas en chans att vinna en upphandling. Distansarbete och distansleverans borde vara en självklar del i strävandena efter att digitalisera . Det är det bästa och mest hållbara anbudet som ska avgöra en upphandling. Regeringen bör undersöka möjligheten att ålägga alla statliga aktörer att acceptera distansleverans.
mot · H802911 · 2020-10-01 00:00:00 — Förbättra de ekonomiska villkoren för kommuner med stor andel deltidsboende ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för en modell för inkomst- och kostnadsutjämning mellan kommuner som tar hänsyn till utmaningar som möter kommuner med stor andel deltidsboende och tillkännager detta för regeringen. kommuner har väldigt olika förutsättningar i termer av demografi, geografi och efterfrågan på tjänster från det gemensamma. Det ger upphov till olika skattekraft och kostnadsstruktur i de olika kommunerna. förväntar sig medborgarna, och i många fall lagstiftaren, samma service över hela landet. För att hantera dessa utmaningar finns det ett kommunalt utjämningssystem som ska utjämna för skillnader i skattekraft och kostnadsstruktur. En del kommuner upplever stora svårigheter att kunna hantera de utmaningar som en stor säsongsvariation av befolkningen medför. Vi kan exemplifiera med . Ön har formellt ca 60 000 folkbokförda invånare men det är en siffra som bara stämmer . vistas mångdubbelt fler på , som sommarboende eller turister. Därtill har allt fler kommit att tillbringa allt större del av året på , utan att för den sakens skull vara folkbokförda här. Det rör sig om sommargäster som köpt en stuga för användning men som (ofta efter pension) spenderar på ön. Att växer är givetvis av godo, men våra gemensamma system hinner inte med den mobilitet vi uppvisar. Ett exempel, som aktualiserades av bland annat kommun (som är i en liknande situation) under årets sommarmånader då coronapandemin var som mest utbredd, är behovet av hemtjänst. Om antalet personer med faktiska hemtjänstbehov i kommunen skiljer sig markant från de prognosticerade så blir det mycket svårt för en liten kommun att klara sitt åtagande. Kommunen kan inte heller lagligt begränsa hemtjänst till just folkbokförda. Ofta dyker förslag om delad folkbokföring och därmed förändrad skatteuppbörd upp, men det systemet torde vara fortsatt olämpligt. Däremot blir det alltmer märkbart att resurserna inte är fördelade utifrån påfrestning på våra gemensamma system under delar av året i olika delar av . Det bör allvarligt övervägas hur deltidsboendes spridda efterfrågan på tjänster från våra gemensamma system bättre kan balanseras inom ramen för våra gemensamma system.
mot · H802913 · 2020-10-01 00:00:00 — Bredbandsutbyggnad och fri internetuppkoppling är en demokratifråga för unga ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur bredbandsutbyggnaden kan öka i hela landet och möjliggöra fri uppkoppling för alla i syfte att stärka demokratin, särskild bland barn och unga, och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har arbetat intensivt med att bygga ut bredband och möjliggöra internetuppkoppling i hela landet. Men mer måste göras. Internetuppkoppling är en viktig del av vår infrastruktur och i takt med en allt snabbare digitalisering blir god internetuppkoppling en rättighetsfråga. Under coronapandemin har distansstudier blivit allt vanligare och alla barn har snabbt behövt tillgång till bra uppkoppling för att klara sina studier. Men detta är även viktigt efter pandemin oavsett hur mycket distansundervisning vi kommer att ha . Barn och unga lever i en alltmer digital värld och därför måste bredbandsutbyggnaden ha ett särskilt fokus också på barn och unga. Alla elever i grund- och gymnasieskolan ska ha fri uppkoppling i hela landet under och efter skoldagen. Internet ger mötesplatser där vi umgås med och träffar vänner. Internet ger också en möjlighet för oss att inhämta nyheter och information. Det gör detta till en viktig demokratifråga för alla barn och unga i , men i längden också för alla invånare. Parallellt med denna utbyggnad måste ytterligare säkerhetsaspekter ser över för att garantera att mötesplatser är fria från hot, övergrepp och trakasserier. Det förutsätter vi är en del i ett sådant vidare arbete vi menar är nödvändigt för att stärka demokratiperspektivet i bredbandsutbyggnaden för barn och unga. Serkan Köse (S)