mot · H7023602 · 2020-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:100 ekonomiska vårproposition godkänner de förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. Utgångspunkter för den ekonomiska krishanteringen 1 Rädda de svenska jobben 1.1 Krisen slår hårdast mot redan utsatta grupper på arbetsmarknaden 1.2 ekonomiska strategi för att rädda jobben 1.2.1 Slopade arbetsgivaravgifter och egenavgifter 1.2.3 Stöd för fasta kostnader till följd av inkomstbortfall 2 Plan för att öppna upp ekonomin 2.1.1 WHO:s riktlinjer för att kunna öppna upp ekonomin 2.2.1 Tydliga kriterier för när smittspridningen är tillräckligt kontrollerad så att ekonomin kan öppna 2.2.2 Investeringsprogram för ökad testkapacitet 3 Hela samhället ska fungera – även i kris 3.1 Resurser till välfärden 3.2 Resurser till rättsväsendet 3.2.1 Fler poliser genom högre lön och betald polisutbildning 3.2.2 Förstärk hela rättsväsendet – satsning på , domstolarna och Kriminalvården 3.2.3 Särskild satsning mot våld i hemmet 4.1 offentliga finanser och förväntad utveckling 4.2 Den ekonomiska politiken bör utformas för en uthållig statsskuldsnivå En ny ekonomisk strategi för att rädda de svenska jobben – ekonomiska vårmotion 2020 De politiska beslut som fattas kommer att prägla hela det svenska 20-talet. Vilken framtid ska de som går i skolan kunna se fram emot? Hur ska de integrationsproblem som var stora redan innan coronapandemin lösas om hela branscher nu slås ut? Hur ska , som hade lägst tillväxt per person i hela EU redan före krisen, kunna finansiera den välfärd vi alla vill ska finnas där när vi som mest behöver den? I den här vårmotionen föreslår ett strategibyte för att rädda jobben – så att ekonomins återhämtning kan ske snabbare. Den viktigaste uppgiften här och är alltjämt att hindra smittspridning och att ge sjukvården de bästa förutsättningarna att vårda sjuka. är en sak glasklar; gör inte politiken allt som går för att rädda svenska jobb , i krisens akuta skede, riskerar vi massarbetslöshet och att går in i en djup och långvarig recession, i nästa skede. Den ekonomiska krisen har slagit snabbt, hårt och brett. Mellan blev över 100 000 svenskar arbetslösa. varslades även fler än 60 000 personer om uppsägning, vilket är de högsta varseltalen . April månad innebär också rekord i antal konkurser för . Familjeföretag som funnits i flera generationer har fått se alla intäkter förvinna över . Det är inte deras fel. Det är inte dåliga investeringar eller smartare konkurrenter som slår ut dem. I vanliga fall skulle deras tjänster och produkter efterfrågas. Men det här är ingen vanlig kris, det är en pandemi. Och därför krävs ett helt annat angreppssätt. Vi moderater tänker inte ge oss när det gäller detta. Vi vill gå längre än regeringen. Vårt förslag till strategibyte innebär satsningar på – för att rädda de svenska jobben. Utgångspunkten är att åtgärderna ska vara rejäla och lösningarna enkla. strategi för att rädda jobben innebär helt slopade arbetsgivaravgifter och egenavgifter . Den innebär att företagen ges möjlighet till korttidspermittering på heltid. Och att staten går in och täcker fasta kostnader för företag med inkomstbortfall som uppstår till följd av coronakrisen. Det är omöjligt att sätta ett datum för när den akuta fasen av krisen är över. Det är dock inte bara möjligt – utan helt nödvändigt, att redan nu bygga upp en exitstrategi för vad som behöver göras för att vi ska kunna öppna upp den svenska ekonomin. pekar i denna vårmotion på tre huvudsakliga områden där den ekonomiska politiken behöver växla upp. Det handlar om att få smittspridningen under kontroll, att utöka den svenska testningen och att bygga ut sjukvårdens kapacitet. Hela samhället ska fungera – även i kris. De samhällsproblem hade innan pandemin har inte försvunnit. Välfärden är under än större press och dess finansiering är än mer otillräcklig till följd av krisen. I vårmotion föreslås att resurserna till välfärden ökar med , vilket sammantaget innebär att de generella statsbidragen till välfärden skulle öka med . Det möjliggör särskilda insatser för personalen som står i frontlinjen under coronakrisen, täcker upp för det kraftiga fallet i skatteintäkter och ser till att välfärden inte behöver stå tillbaka bara för att är i kris. Antalet skjutningar ökar jämfört med . som rekordmånga platser står tomma på polisutbildningen. vårmotion beskriver våra förslag för att göra polisyrket mer attraktivt genom höjda polislöner och betald polisutbildning. En nedslående effekt av coronakrisen är att våld i nära relationer ökar. I denna vårmotion gör bl.a. en särskild satsning på landets kvinnojourer för att de ska kunna öka sina stödinsatser. De beslut som fattas – och inte fattas – kommer att påverka oss alla . Att begränsa smittspridning och ge sjukvården rätt förutsättningar att vårda sjuka är politikens viktigaste uppgift och helt avgörande för när vi kan återgå till något som liknar ett normaltillstånd. Att dämpa krisens effekter på ekonomin är helt avgörande för vilket tillstånd det blir. Därför behöver byta strategi. För att rädda jobben. Utgångspunkter för den ekonomiska krishanteringen De ekonomiska åtgärderna för att hantera coronakrisens effekter delas upp i tre faser. I den första fasen – vilken befinner sig i nu – handlar det om att motverka det fria fallet i ekonomin, att rädda jobb samt att förhindra konkurser. I denna fas är åtgärderna inriktade på att så många jobb som möjligt ska kunna övervintra. I den första fasen handlar det också om att säkerställa att det finns resurser att utöka vård- och testkapacitet. Detta i syfte att dels kunna ge den vård som behövs, dels kunna hantera, spåra och övervaka den nuvarande smittspridningen. Utbyggd vård- och testkapacitet gör det också möjligt att bygga upp motståndskraft inför en möjlig andra våg av smittspridningen. Det är också viktigt att de resurser som skjuts till sjukvården och äldreomsorgen är tillräckliga för att klara kostnader kopplade till covid-19. Pandemin ska inte medföra kraftiga besparingar inom andra delar av den kommunala och regionala verksamheten. Om staten inte ger tillräcklig kompensation för extraordinära kostnader riskerar det medföra att ökningen av arbetslöshet i den privata sektorn förstärks av ökad arbetslöshet från den offentliga sektorn, vilket ytterligare förstärker den ekonomiska nedgången. I den andra fasen handlar det fortsatt om att motverka arbetslöshet och hålla uppe sysselsättningen samt att återstarta ekonomin genom stimulanspaket. Det är viktigt att åtgärderna som genomförs är strukturellt riktiga samt tillväxtdrivande för att lägga grunden för en stabil återhämtning. Reformer som kan vara aktuella är strukturellt riktiga förstärkningar av hushållens ekonomi, reformer för att underlätta för omställningen, samt tidigareläggande av genomförbara infrastrukturinvesteringar. Även i denna fas finns troligen behov av att skjuta till ytterligare resurser till kommuner och regioner, för att hålla uppe sysselsättningen i ekonomin. I den tredje fasen är fokus att säkerställa en långsiktigt hög tillväxtbana. Reformer för höjd kvalitet i utbildningsväsendet samt förbättringar av som investeringsland är aktuella i denna fas. Även reformer för att hantera integrationsproblemen kommer fortsatt att vara viktiga. ekonomiska vårmotion fokuserar på hur bör hantera den första fasen och vilka förberedelser som bör göras för att kunna gå över till den andra fasen. Utöver de förslag för att rädda de svenska jobben som redan har presenterat återfinns följande kostnadssatta förslag i den ekonomiska vårmotionen. Tabell 1 Kostnadssatta förslag i den ekonomiska vårmotionen utöver redan presenterade förslag för att rädda de svenska jobben (miljoner kr) Investeringsprogram för ökad testning Resurser för att täcka extraordinära kostnader för covid-19 Ökade generella resurser till välfärden Ökade resurser till kvinnojourerna 1 Rädda de svenska jobben Ju fler jobb som kan räddas nu – desto snabbare blir ekonomins återhämtning. Krisen kommer att få stora effekter på ekonomin oavsett hur staten agerar. Men den ekonomiska politiken kan påverka både hur djup krisen blir, hur utdragen återhämtningen blir och hur bördorna fördelas. anser att stora ansträngningar ska göras för att den svenska produktionsapparaten, svenska industri- och tjänsteföretag, kommer så oskadda ur krisen som möjligt. Om de anställda är anställda, om underleverantörer och kunder finns kvar och övriga produktionsfaktorer är intakta kommer återstarten att gå mycket fortare och den långsiktiga kostnaden för krisen bli mindre. Vi är övertygade om att det är det samhällsekonomiskt mest lönsamma. Dessutom är ett närmast totalt intäktsbortfall inte något som någon kunnat förutse eller förbereda sig för. Det går därför inte att hävda att det finns någon form av rättvisa för de som drabbas. Därför anser vi att det mest effektiva och det mest rättvisa är att staten tar en betydligt större del av de kostnader som krisen ger upphov till. 1.1 Krisen slår hårdast mot redan utsatta grupper på arbetsmarknaden Den pågående pandemin ger nu tydliga avtryck på den svenska arbetsmarknaden, och arbetslösheten ökar i snabb takt. Detta riskerar att få mycket allvarliga konsekvenser. Det gäller inte minst för dem som redan tidigare befunnit sig utanför arbetsmarknaden och som riskerar permanent utanförskap. Redan före coronakrisen försörjde sig en av sju i arbetsför ålder i helt på bidrag. Trots den långvariga högkonjunkturen med rekordhög sysselsättning bland många grupper har antalet långtidsarbetslösa ökat i . hade närmare 150 000 arbetslösa varit utan arbete . Även antalet arbetslösa som varit utan arbete ökade. Prognoser visar också att antalet långtidsarbetslösa väntades öka till de klart högst uppmätta nivåerna redan innan coronakrisen var ett faktum. Sammantaget visar detta att även före krisen hade stora problem på arbetsmarknaden. Problem som förvärras och riskerar att bestå . De flesta bedömare tycks eniga om att arbetslösheten når . Regeringens prognoser visar också att arbetslösheten riskerar att stiga till om pandemins effekter blir utdragna. Inbromsningen på arbetsmarknaden är tydlig. Mellan blev närmare 100 000 svenskar arbetslösa. varslades även 60 000 personer om uppsägning, vilket är de högsta varseltalen . Utvecklingen framöver beror på hur långvarig krisen blir, men också på omfattningen av krisåtgärderna. strategi baseras på det faktum att ju mer vi investerar i krisåtgärder , desto mer finns kvar av jobb och företag när smittspridningen är under kontroll. Desto snabbare blir också återhämtningen. Den minskade efterfrågan på arbetskraft innebär att den långvariga arbetslösheten framför allt riskerar att öka bland dem som är nya på arbetsmarknaden och bland dem som varit utanför . Många av de jobb som kan komma att försvinna finns exempelvis i branscher med viktiga instegsjobb för invandrare, men också för ungdomar. Det stora antalet personer som redan innan krisen varit arbetslösa kommer att få det ännu svårare i konkurrensen om jobben och riskerar att hamna i ett permanent utanförskap. En publicerad studie från Entreprenörskapsforum visar att det ekonomiska utanförskapet före coronakrisen är betydligt mer omfattande än vad den officiella sysselsättningsstatistiken visar. Detta gäller inte minst bland invandrare. har haft hög invandring och är andelen invandrade av befolkningen. En stor andel av dessa har aldrig etablerat sig på den svenska arbetsmarknaden, vilket medfört att har bland de högsta sysselsättningsgapen i mellan inrikes födda och invandrade. Historiskt har det igenomsnitt tagit sju till för av flyktingarna i arbetsför ålder att nå sysselsättning. Självförsörjningsgraden är dock betydligt lägre än sysselsättningsgraden. Nya siffror visar att det tar omkring innan hälften av invandrarna kan försörja sig själva. Det betyder att stora delar av den invandrade befolkning som finns i inte är självförsörjande. Detta under en högkonjunktur som tagit slut. Vi vet också att det är de invandrade kvinnorna som har det allra svårast. En majoritet av kvinnorna från de största asylländerna hade enligt SCB en inkomst på noll kronor. Det finns nu anledning att tro att de invandrade kvinnornas möjlighet till egen försörjning kommer att försvåras ytterligare. De ekonomiska effekterna av den pågående coronakrisen kommer att göra en redan svår situation än svårare. kriser, både den och den globala finanskrisen, har medfört tydliga och långsiktiga ekonomiska försämringar för dem med sämst förutsättningar på arbetsmarknaden. Men har förutsättningarna för dessa grupper varit lika dåliga redan innan en kris slog till. riskerar nu utbredd arbetslöshet som kommer att drabba de som står långt från arbetsmarknaden eller som är nya i vårt land allra hårdast. Vikten av kraftfulla åtgärder för att förhindra, och bryta, utanförskap har aldrig varit större. En viktig grundprincip för de integrationssatsningar som görs efter den akuta krisen bör vara att tydligt ta sikte på självförsörjning. En bättre integrationspolitik, med språkkrav och förändringar av bidragssystemen som viktiga hörnstenar, behöver så fort som möjligt komma på plats. Inte minst för att färre barn ska växa upp och ärva sina föräldrars utanförskap. 1.2 ekonomiska strategi för att rädda jobben Det är ingen vanlig kris som slår ut svenska jobb. har genomgått tre större kriser med negativa effekter på ekonomin. Alla tre har startat med obalanser i ekonomin, ofta inom kreditmarknaderna. 90-talskrisen bröt ut till följd av spekulationer inom fastighetsbranschen som sedan spred sig in i det finansiella systemet till följd av kreditförluster. En långvarigt dysfunktionell svensk ekonomi ledde även till att krisen blev såväl långvarig som djup. It-bubblan byggdes upp till följd av spekulation i it-bolag och sprack när orealistiska förväntningar inte kunde infrias. Finanskrisen bröt ut till följd av skuldproblem på den amerikanska bostadsmarknaden som spreds vidare in i det globala finansiella systemet. När denna turbulens sedan slog in över dysfunktionella europeiska ekonomier blev krisen till en bred eurokris. Bubblor, spekulationer på kreditmarknaderna och dysfunktionella ekonomier – ett mönster som går igen när det gäller vad som i vanliga fall utlöser ekonomiska kriser. Så är dock inte fallet den här gången. Det nu står inför är snarare att likna vid en naturkatastrof och därför bör fokus på krispolitiken vara att ekonomin ska kunna övervintra och att vi sedan när ekonomin öppnas upp kan lägga all kraft på att lösa de strukturella problem vi redan vet att har. Vi gick ju exempelvis in i den här krisen med en arbetslöshet som var en av EU:s högsta och en tillväxt som var EU:s lägsta per capita. De underliggande problemen som orsakade hög arbetslöshet och låg tillväxt har inte försvunnit utan har snarare förstärkts. Att det är en svår kris och en ny situation nu står inför är vi ödmjuka inför. Men utgångspunkt, när det gäller att rädda svenska jobb, är att hellre göra för mycket än för lite. är därför redo att gå betydligt längre för att rädda jobb än regeringen. Görs inte tillräckligt nu så riskerar både människor, företag och hela branscher att slås ut och skulle då få massarbetslöshet och gå in en djup och långvarig recession. En extrem situation kräver, som beskrivits tidigare, en helt annan strategi än vi använt vid tidigare kriser. I denna vårmotion presenteras en ny strategi som innebär att staten går in med tydligare direkta stöd under den akuta fasen för att överbrygga den akuta krisen. Det innefattar bl.a. helt slopade arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Att korttidspermittering på heltid möjliggörs. Och att staten betalar de fasta kostnaderna för de företag som sett inkomsterna rasa. har många viktiga beslut för att rädda jobb fattats i . Att företagen får uppskov med betalningar av arbetsgivaravgifter, källskatt och moms förbättrar många företags likviditetssituation. För många företag är detta dock inte tillräckligt. Svenska företag betalar ca i löneutgifter och utöver dessa och utgifter för insatsvaror såsom råvaror och handelsvaror betalas ytterligare månatligen i externa kostnader. Eftersom uppskoven ska betalats tillbaka med ränta kommer företag till exempel inte att kunna behålla anställda om framtiden är så oviss som . Det är inte heller självklart, eller ens troligt, att intäktstappet kommer att kompenseras med en tillräckligt stor uppgång . För dessa företag kommer återbetalningen att bli mycket svår att klara av. För ett stort antal företag är problemet inte bara likviditet utan i allt större utsträckning soliditet, alltså företagens långsiktiga överlevnadsförmåga. Dessutom ökar bolagets skulder till staten. Eftersom skatteskulder har högst prioritet i en konkurs kan dessa lån också göra det svårare att få andra lån, eftersom andra långivare är efterställda staten. Det behövs därför också åtgärder för att minska företagens förluster om omfattande uppsägningar ska kunna begränsas. Eftersom krisen drabbar näringslivet brett och åtgärderna behöver komma på plats snabbt bör åtgärderna i huvudsak vara generella. 1.2.1 Slopade arbetsgivaravgifter och egenavgifter För de flesta företag är lönekostnaderna de största utgifterna. Uppskoven som kommit på plats, tillsammans med de sänkta arbetsgivaravgifter som regeringen genomfört, lättar på likviditetsproblemen men är inte tillräckliga. Krisen är så bred att det är få företag som inte har drabbats alls. Antingen av att konsumenternas efterfrågan på företagens varor och tjänster har minskat, att leveranserna för utlandet uteblivit och därmed stoppar produktionen – eller av att den allmänna oron minskat företagens investeringar och inköp. Detta är en generell ekonomisk kris, och då behövs också generella åtgärder. Stödet till företagen måste vara enkelt och rejält för att få bäst effekt. Givet att krisen slår så brett och drabbar de flesta arbetsgivare anser att inga arbetsgivaravgifter ska betalas in . Regeringens sänkning av arbetsgivaravgifterna är begränsad till små företag. får bara tillbaka några enstaka procent av arbetsgivaravgifterna med regeringens politik. Med förslaget i denna vårmotion får de tillbaka hela arbetsgivaravgiften. Inga företag, inte ens de små, får tillbaka mer än två tredjedelar av arbetsgivaravgifterna med regeringens förslag. Med får de tillbaka hela arbetsgivaravgiften. Företag som betalar medellön får inte ens tillbaka hälften av arbetsgivaravgifterna med regeringens nedsättning. Med får de tillbaka hela arbetsgivaravgiften. För ett genomsnittligt, litet företag är injektion dubbelt så stor. För ett medelstort företag 10 eller 20 gånger så stor. Det skulle göra skillnad på riktigt. Figur 1 Arbetsgivaravgiftssänkning efter antalet anställda Källa: Egna beräkningar. Många av egenföretagare gynnas inte av de åtgärder som genomförts och som föreslås i regeringens vårproposition. De omfattas inte av systemet för korttidsarbete och kommer att få svårt att få lån. är det många vars livsverk hotas till följd av coronakrisen och som inte kan få tillgång till a-kassa innan företaget har gjorts vilande. För att underlätta deras situation föreslår att inga egenavgifter betalas in . Syftet med stödet för korttidsarbete, även kallat korttidspermittering, är att företag som drabbas av en extern oförutsedd kris, som exempelvis covid-19, ska ha ekonomiska möjligheter att behålla sin personal och kunna växla upp snabbt igen när läget förbättras. Svårigheterna ska alltså vara orsakade av ett förhållande utom arbetsgivarens kontroll och specifikt drabba företagets verksamhet. Arbetsgivare kan få stöd , med möjlighet till förlängning . Lönetaket för stödet är . Det fanns från början tre fasta nivåer för arbetstidsminskning: 20, som innebar minskade kostnader med 19, för arbetsgivaren i de tre olika fallen. Regeringen har därefter utökat stödet till korttidsarbete till att omfatta även en permittering motsvarande . Utökningen av permitteringen till är välkommen eftersom det ökar flexibiliteten i systemet. Inom flera branscher är det dock svårt att permittera på deltid och det behövs därför ett system som tillåter att viss personal permitteras i större utsträckning, medan annan personal kan jobba vidare. Det är nu centralt att så många som möjligt behåller sina anställningar och sin förankring i arbetsmarknaden. vill därför att stödet till korttidsarbete utvidgas till att också gälla heltidspermitteringar. Det innebär att stödet blir mer flexibelt och kan anpassas efter fler arbetsgivares behov. I den här vårmotionen föreslås därför att stödet till korttidsarbete utvidgas till att också göra det möjligt att heltidspermittera, där staten står för av kostnaden. Arbetsgivare och arbetstagare delar på resten av kostnaden. 1.2.3 Stöd för fasta kostnader till följd av inkomstbortfall Intäktsbortfallet för många företag är nu så stort att stödet för att hantera lönekostnaderna behöver kompletteras med ett stöd som täcker upp för de fasta kostnaderna. föreslår därför i denna vårmotion att företag ska kunna få ersättning för att täcka sina fasta kostnader . Liknande system finns på plats i och . förslag är modellerat efter hur ersättningar betalas ut i s.k. avbrottsförsäkringar som ersätter fasta kostnader som t.ex. löner, sociala avgifter, lokalhyror, kostnader för elektricitet och telefoni vid till exempel en nyckelanställds sjukdom eller epidemiavbrott (gäller dock inte denna typ av pandemi). Företaget får ersättning för intäktstappet så att det har täckning för sina fasta kostnader. Ett företag som normalt har intäkter på 1 miljon och fasta kostnader på och som får ett intäktstapp på , skulle då få från staten. Andra direkta krisstöd såsom sänkta arbetsgivaravgifter och permitteringsersättning avräknas. Genom att ersättningen beräknas för en månad som redan passerats minimeras företagens möjligheter att påverka den ersättning som ges. I arbetet med att utforma stödet bör ett tak för den maximala storleken på det totala direktstödet ses över. Via ett automatiskt system där företagens bokföring görs tillgänglig för räknas en ersättning ut för varje företag. Överföringen sker via skattekontot. En mer genomarbetad coronaredovisning kommer att krävas när väl krisen är slut för att undvika fusk och överutnyttjande, men först när krisen är över. En omfattande granskning kommer att genomföras av i syfte att identifiera fusk. Bidraget är inte ett lån utan en intäkt som minskar företagets förlust och därmed stärker både likviditet och soliditet. Företagen kommer alltså jämfört med lån att ha starkare förutsättningar att överleva även när den akuta krisen är över. Företag som tar emot stöd kommer inte att få göra utdelningar . Koncernbidrag bör dock vara möjligt. 2 Plan för att öppna upp ekonomin Det är omöjligt att sätta ett datum för när den akuta fasen av den här krisen är över. Det är dock möjligt och nödvändigt att redan nu bygga upp en exitstrategi som tydliggör vad som behöver vara uppfyllt för att vi ska kunna öppna upp den svenska ekonomin. ser i det hänseendet tre huvudsakliga områden där den ekonomiska politiken behöver växla upp. Det handlar om att få på plats kriterier för när smittspridningen kan bedömas vara under kontroll, att kraftigt utöka den svenska testningen och att säkerställa att resurser finns för att bygga ut sjukvård och omsorg. Många andra länder brottas med samma problematik som . Givet att smittspridningen är ett globalt problem bör ta inspiration från internationella resonemang vad gäller hur en plan för att öppna upp ekonomin kan utformas. 2.1.1 WHO:s riktlinjer för att kunna öppna upp ekonomin WHO publicerade en uppdaterad strategi för att hantera pandemin. En central del av den uppdaterade strategin var vilka parametrar världens länder bör ta hänsyn till innan en lättnad av restriktionerna kan bli aktuell. Dessa listas nedan. Att smittspridningen i landet är under kontroll. Att sjukvården har kapacitet att upptäcka, testa, isolera och vårda varje fall och varje kontakt.