mot · H8023222 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Utgifter till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård har vuxit mycket kraftigt . –2014 var förändringarna i utgifterna små medan ökningen mellan –2018 innebar mer än en dubblering. Genom en mer effektiv politik på området bedöms att det finns möjligheter att bedriva en ambitiös miljöpolitik med lägre anslagsnivåer. Flera instanser, däribland , har påvisat att flera åtgärder som regeringen vidtagit har mycket låg kostnadseffektivitet. budget bör istället koncentreras till sådana åtgärder som verkligen är effektiva. Motivet bakom flera av regeringens insatser syftar till att agera föregångsland, men det är svårt att se hur ineffektiva åtgärder ska kunna förmå andra länder att följa det svenska exemplet. En minskad budget relativt regeringens föreslås, men genom att de satsningar som föreslås finns en högre kostnadseffektivitet, varför samma resultat uppnås. Svensk elproduktion är i det närmaste fri från utsläpp av växthusgaser, så genom att koncentrera åtgärder till utvecklingsländer med en högre andel fossilbaserad elproduktion nås klart bättre resultat. vill även satsa på utvecklingen av ny teknik, dels för att möta klimathoten, dels för att utveckla produktionen i och exporten från . Kostnadsutvecklingen för verket har varit mycket kraftigt stigande detta till följd av regeringens politik på området. Genom fokus på en effektiv miljö- och klimatpolitik minskar behovet hos myndigheten. Därför föreslås en minskning av verkets anslag för med jämfört med regeringens budget och med 91, respektive 50 miljoner . Åtgärder för värdefull natur Förvaltning av skyddad natur är ett viktigt område. Värdefulla och känsliga naturområden kräver skötsel för att måna deras speciella naturvärden. Skötseln av reservat och andra formellt skyddade områden är ofta eftersatt. I framtida skötsel måste även hänsyn tas till risken för att skadegörare kan sprida sig från bevarad gammal skog till intilliggande skogsfastigheter. Regeringens satsning på bekämpning av invasiva arter är lovvärd, men borde ha kommit igång tidigare. Hade insatser gjorts redan för hade vissa främmande arter med negativ inverkan på vår natur, kunnat hejdas lättare. I arbetet mot invasiva arter kan med fördel byalag och andra lokala föreningar engageras. Detta skulle även göra att lokalföreningar får ett medbestämmande om hur bekämpningen ska göras. Det bör bli enklare för markägare att få ersättning för artbevarande inslag i brukandet av sin mark genom avtal med myndigheter. Markägare vars brukande redan inskränkts men som inte fått ersättning för detta bör ha kompenserats senast . Efter en period av kraftigt ökade arealer skyddad natur, behövs nu en period av konsolidering, där mer fokus läggs på att hantera de arealer som redan är skyddade. Detta gäller i synnerhet skogsmarker. Dock behöver ett ökat fokus läggas på restaurering av våtmarker i jordbrukslandskapet, för att balansera vattenflöden, öka tillskotten till grundvattnet, bidra till ökad biologisk mångfald, samt minskad övergödning. En minskning av det totala anslaget för respektive 2022 föreslås, med jämfört med regeringens förslag, vilket är mer än regeringens anslag för . Sanering och återställning av förorenade områden har omkring 80 000 förorenade områden och saneringen av dessa är mycket eftersatta. Sanering av förorenade områden är ett miljömål som anses svårt att uppnå som det är ett miljömål som vi har mycket goda möjligheter att påverka. Därför föreslås en förstärkning av anslaget med . I detta arbete bör strandstädning ingå, inte minst i svårtillgängliga kust- och skärgårdsområden. /19 infördes ett nytt beskattningssystem för personbilar kallat bonus–malus. Reformen har liten påverkan på utsläppen och en stor del av stöden har använts till fordon som återfinns utomlands och på det sättet finansierar andra länders klimatpolitiska mål. motsätter sig i enlighet med och det sektormål inom klimatpolitiken. Mot bakgrund av det finns ingen anledning att subventionera personbilar och anslaget bör därför tas bort. Åtgärder för havs- och vattenmiljö Havs och vattenpolitiken står inför svåra utmaningar. Tillståndet i våra vatten och i allmänhet och synnerhet är allvarliga. välkomnar de anslagsökningar som genomförts men ser ökade behov. Med ökade resurser finn möjlighet att satsa mer på strandstädning samt kartläggning av färjetrafikens miljöpåverkan i . En ökning med jämfört med regeringens förslag föreslås. Insatser för internationella klimatinvesteringar klimatpolitik har som utgångspunkt att har ett av västvärldens allra lägsta utsläpp per capita samt att oljeberoende och utsläpp av växthusgaser i högsta grad är globala frågeställningar. Det ter sig därför naturligt att vidta åtgärder så att satsningar på detta område görs i en internationell kontext, varför vi förordar en ökning av regeringens anslag. Exempel på hur kan bidra till såväl lägre användning av fossila bränslen som till utveckling, är stöd till utbyggnad av vattenkraft, solenergi och annan förnybar energiteknik. Vi vill även bidra internationellt till att bevara och utveckla skogar som hotas att överföras till annan markanvändning, såsom exempelvis i till oljepalmsplanteringar eller i till jordbruks- och betesmarker. Eftersom internationella klimatinvesteringar har visat sig ha en väldigt hög kostnadseffektivitet, föreslås en ökning av anslaget med jämfört med regeringens budget. Skydd av värdefull natur Regeringen har undandragit ytterligare mycket stora arealer skogsmark från brukande. Denna snabba utökning av arealen skyddad skog är negativ. Det är ofta ett ineffektivt och dyrt sätt att skydda arter, det begränsar möjligheterna till det brukande av skogen som utgör en basverksamhet för en stor del av lantbrukare, leder till förlorade arbetstillfällen på landsbygden, det minskar volymerna av virke tillgängliga för skogsindustrin, det minskar möjligheterna till successivt ersättande av fossila material och bränslen och det innebär inte sällan begränsning av skogsägares äganderätt i en grad och på sätt som närmar sig övergrepp. vill ha ett stopp för såväl utökat formellt skydd av skog som för identifiering och registrering av nyckelbiotoper. Länsstyrelserna har arbetat med att ta fram handlingsplaner för Grön infrastruktur. Enskilda markägares skogs- och jordbruk ska inte underkastas statlig styrning på landskapsnivå. Det är markägaren som ska planera sitt brukande. En minskning av anslaget till Skydd av värdefull natur med för , respektive 2022, och med , jämfört med regeringens budget föreslås. Regeringens reform för klimatinvesteringar har dömts ut bland annat av samt som en dyr och ineffektiv politik som är svår att bedöma nyttan av. Det är även svårt att i allmänhet påvisa att de åtgärder som anslaget används till inte hade genomförts utan statliga bidrag. förordar att anslaget helt tas bort. Stöd för gröna och trygga samhällen Detta är ett renodlat politiskt projekt med oklara ambitioner och låg effektivitet för biologisk mångfald. Dessutom är begreppet grönare städer mest relevant i länder där skugga är en grundläggande faktor för att minska hettan och därigenom behovet av luftkonditionering och sötvatten. Detta projekt saknar tillräcklig relevans för och därför inte bör realiseras med statliga anslag. Stadsbyggnation bör dessutom fortsatt främst vara en angelägenhet. förordar snarare mer inflytande från medborgarna och de boende. Därför tas samtliga medel från anslagsposten bort, för och 200 miljoner . vill rikta in statens stöd till industrin mot åtgärder som stärker landets basnäringars konkurrenskraft genom produktutveckling och relaterad utveckling, inte minst inom stål- och bioekonomisektorerna, som miljö- och klimatnytta eftersträvas. För att tydliggöra detta föreslås ett nytt anslag för Innovativ teknik för miljö och klimat om , som stödet till Industriklivet minskas med hälften jämfört med regeringens förslag, det vill säga för , 375 miljoner och 400 miljoner . Medlen ska användas till stöd till projekt som Hybrit, som utvecklar ny världsunik processteknik, men inte till triviala investeringar för minskning av koldioxidutsläpp med känd teknik. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Formas är en viktig aktör för att stärka som kunskaps- och forskningsnation i områden knuta till miljö och areella näringar och för utveckling av bioekonomiområdet. Det behöver läggas in en högre växel vad gäller forskning kring globala miljöproblem i ett vidare perspektiv. Därför avsätts utöver regeringens förslag, för detta ändamål. Det är positivt med en ökad elektrifiering av fordonsflottan och det är statens roll att möjliggöra denna elektrifiering genom att stödja byggandet av den laddningsinfrastruktur som krävs. Därför inrättas ett anslag om , som riktat stöd för utbyggnad av laddningsinfrastrukturen för elfordon vid hem och i andra lokala miljöer. Detta anslag bör särskilt riktas mot de regioner där utbyggnaden går långsamt, det vill säga, framför allt i mindre befolkningstäta områden. Innovativ teknik för klimat och miljö Ett särskilt anslag om inrättas, inriktat mot framtida lösningar, med relevans främst för energi- och klimatområdet. Utveckling av produkter som gynnar bioekonomin och klimatet i kan även spridas till andra länder och därmed leda mot betydande förbättringar globalt. En balanserad miljödebatt bör ha sin utgångspunkt i att världens befolkning ökar och att efterfrågan på energi och resurser måste mötas. Kunskap, teknik och internationellt samarbete är nyckelord inför denna osäkra framtid. Exempelvis ger teknikutveckling som resulterar i energilösningar som minskar intresset för fossil energi, en global och bestående effekt, i och med att även andra länder kommer att vara intresserade av att använda tekniken. Dessutom ger det exportintäkter och arbetstillfällen, som ställning som kunskapsnation stärks. Motsvarande effekt nås inte av insatser som enbart är inriktade på att minska koldioxidutsläpp i . Förädlingsprojekt för alm och ask föreslår en ny insats för den biologiska mångfalden, i form av ett förädlingsprojekt för att rädda almen och asken och det hundratal arter som är beroende av dessa trädarter. Almen är snart utrotad på grund av almsjukan i och . Asken hotas på samma sätt av askskottsjukan. Genom att satsa på förädling och olika konkreta, kompletterande åtgärder, kan stora naturvärden räddas till en relativt låg kostnad. Man slipper målkonflikter med andra värden. Detta är alltså en mycket effektiv naturvårdsåtgärd. anslås till detta arbete. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Åtgärder för ras- och skredsäkring längs för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Innovativ teknik för miljö och klimat En minskning av anslaget med föreslås, och en minskning med 91- respektive 50 miljoner , vilket motsvarar en återställning till tidigare nivå. 1:3 Åtgärder för värdefull natur En minskning av anslaget med föreslås. Totalarealen skog undantagen från skogsbruk bör inte ökas . Anslaget får inte användas till ytterligare avsättningar, utan till skötsel av redan avsatta områden. Anslaget får även användas till eftersläpande ersättning till markägare. 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden En ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden föreslås. omkring 80 000 områden i behov av sanering är eftersatta och därför behöver anslaget stärkas. Utöver det som angetts i regeringens budgetförslag, får anslaget även användas till strandstädning, i synnerhet i svårtillgängliga kust- och skärgårdsmiljöer. 1:7 Avgifter till Internationella organisationer En minskning av anslaget med för den kommande budgetperioden föreslås. motsätter sig bonus–malus-systemet och föreslår en återgång till förutvarande beskattning av personbilar. Anslaget försvinner därför, vilket innebär en minskning relativt regeringen med 2 910, 2 960 respektive . En minskning av anslaget med för den kommande budgetperioden föreslås, vilket motsvarar nivån på upparbetade medel från föregående budgetperiod. 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö En ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden föreslås. 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar En ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden föreslås, då stödet har visat sig ha en mycket hög kostnadseffektivitet. 1:14 Skydd av värdefull natur En minskning av anslaget med 800, 800 respektive under den kommande budgetperioden föreslås. Huvudanledningen till det minskade anslaget är att regeringens takt för statligt ianspråktagande av natur har varit och är för hög. behöver istället fokus läggas på att sköta redan avsatta områden. Anslaget får inte användas till att öka nettoarealen avsatt skog, utan till skötsel av redan avsatta områden. Anslaget får även användas till eftersläpande ersättning till markägare. Anslaget föreslås tas bort helt för den kommande budgetperioden. Flera instanser har påvisat att en närbesläktad stödform i Klimatklivet har haft mycket låg effektivitet och innan nya former av stöd införs bör det påvisas att de är mer effektiva. har också redan omfattande verksamhet som innebär sänkor av koldioxidhalten i atmosfären. Anslaget föreslås tas bort helt för den kommande budgetperioden. Stödet fungerar som ett marknadsintroduktionsstöd och det är inte önskvärt att staten ska spela denna roll i denna kontext. 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen Anslaget föreslås tas bort helt för den kommande budgetperioden då regeringen inte har påvisat att detta skulle vara ett effektivt sätt att öka tryggheten i samhället. Dessutom borde ansvaret ligga lokalt och regionalt och inte på staten. En halvering av anslaget jämfört med regeringens förslag föreslås, det vill säga 375, 375 respektive för den kommande budgetperioden. Anslaget får inte användas till de delar där investeringar för minskning av koldioxidutsläpp görs med känd teknik, men för projekt som utvecklar ny världsunik processteknik. 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning En ökning av anslaget med för den kommande budgetperioden föreslås. Anslaget bör användas bland annat till att utveckla svensk bioekonomi. Ett nytt anslag föreslås, som stöd till laddningsinfrastruktur för elfordon och anslår för den kommande budgetperioden. Anslaget ska användas som stöd till uppsättning av infrastruktur för laddning av elfordon vid hem och i andra lokala miljöer. 99:2 Innovativ teknik för miljö och klimat Ett nytt anslag kallat Innovativ teknik för miljö och klimat föreslås och anslår för den kommande budgetperioden. Utöver insatser inom , får anslaget även användas för insatser i andra länder. Ett nytt anslag för främjandet av biologisk mångfald föreslås, i form av åtgärder för att rädda alm och ask och organismer som är beroende av dessa trädarter och anslår därför för den kommande budgetperioden.