mot · H8023102 · 2020-10-06 00:00:00 — Reformer för ett ökat byggande och en bättre fungerande bostadsmarknad Åtgärder för ett ökat byggande Stävja missbruket av möjligheten att överklaga Snabbare startbesked för småhus och andra mindre projekt Ersätt detaljplan med en mindre detaljerad byggplan Utöka planintressenternas möjligheter att bidra till planprocessen Korta handläggningstiderna hos Lantmäteriet Inför tjänstegaranti för alla tillståndsprocesser Underlätta byggande på landsbygden Gör en översyn av bullerlagstiftningen och inför bullerdeklaration Gör en översyn av riksintressena Låt kommunerna stå kostnaden för naturreservat de initierar Mer effektiva offentliga upphandlingar Kommunernas ansvar för att minska produktionskostnaderna Utökade möjligheter till tilläggslån för studenter Stärkt koppling mellan infrastruktursatsningar och bostadsbyggande Möjliggör för fler att köpa en bostad Gör en översyn av kreditrestriktionerna och höj bolånetaket Höj kunskapen och värna gynnat sparande Möjliggör ombildning till bostadsrätt, ägarlägenhet och andelsägande Möjliggör för fler att hyra en bostad Gör det enklare att hyra en hyresrätt Åtgärder för att öka uthyrningen av privatbostäder Tillgängliggör och tydliggör information om privatbostadsuthyrning Minska bostadsrättsföreningarnas inflytande över andrahandsuthyrning Underlätta ombyggnad och nyproduktion av uthyrningsdel Gör det enklare att säkerställa att de som bor i studentlägenheter studerar Bostadsrättsföreningars rätt att pröva medlemskap för kommuner och regioner Översyn av möjligheter till avsteg från i händelse av kris ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bred översyn av de samlade nationella regelverken som berör bostadsbyggande bör göras i syfte att skapa snabbare beslutsprocesser, öka flexibiliteten och minska produktionskostnaderna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kretsen som har rätt att överklaga detaljplaner och bygglov påtagligt bör begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överklagande av detaljplaner och bygglov bör avgiftsbeläggas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om bygglov endast ska kunna överklagas om förutsättningarna förändrats påtagligt jämfört med vid detaljplanens införande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunen ska bevilja startbesked utan dröjsmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det vid mindre byggprojekt inte ska ta från ansökan om startbesked med kompletta handlingar tills beslut fattats och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur dagens detaljplan kan ersättas med en mindre detaljerad byggplan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur en fastighetsägare som vill genomföra ett mindre projekt på privat mark ska kunna kräva att kommunen inleder ett detaljplaneförfarande om det är förenligt med översiktsplanen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planintressentens medverkan i detaljplaneförfarandet ska förtydligas och på planintressentens begäran i viss mån utökas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Lantmäteriets handläggningstider inte ska vara längre än och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en bred översyn av i syfte att utreda möjligheter att främja ett ökat bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra en bättre balans mellan mark för jordbruk och intresset av att bygga bostäder på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna ska upprätta långsiktiga planer för vattenförsörjningen som ska antas av kommunfullmäktige och lämnas för samråd och granskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur fastighetsägare kan få möjlighet att överklaga beslut som kommunen fattat rörande vatten och avlopp och som de berörs av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en fastighetsägare vars va-system är bättre eller likvärdigt med det som kommunen erbjuder inte ska kunna tvångsanslutas till kommunalt avlopp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kostnaden för att åtgärda enskilda avlopp måste vara skälig och stå i rimlig proportion till den miljövinst som uppnås och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det generella strandskyddet ska avskaffas och att kommunerna i stället ska få möjlighet att peka ut sjöar och vattendrag där strandskydd ska gälla och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flexibiliteten i strandskyddet, där sådant beslutats, bör öka genom fler dispensskäl och större möjligheter till intresseavvägningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur markägare kan ersättas för den värdeminskning strandskyddet ger upphov till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av bullerregelverket bör genomföras med syfte att göra det enklare och mer tillåtande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda krav på bullerdeklaration vid uthyrning och försäljning av nya bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa tjänstegarantier för alla tillståndsprocesser kopplade till plan- och byggskedet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enskilda riksintressen ska vara giltiga och sedan förfalla om ingen ny ansökan görs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enskilda naturreservat ska vara giltiga och sedan förfalla om ingen ny ansökan görs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa det statliga bidraget till kommuner som inrättar naturreservat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av regelverken bör ske med syfte att öka flexibiliteten vad gäller materialval för att därmed öka konkurrensen i byggmaterialindustrin och sänka produktionskostnaderna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av med syfte att förenkla lagstiftningen och göra det enklare för mindre företag att lägga anbud på offentliga byggprojekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att se över hur det kan säkerställas att kommuner har tillräckligt mycket attraktiv mark detaljplanelagd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att initiera innovationstävlingar med syfte att stimulera till nya lösningar som kan minska produktionskostnaderna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studenter ska ha möjlighet att ta tilläggslån, t.ex. för att kunna efterfråga bostäder på marknadsmässiga villkor, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten när det är möjligt ska ställa krav på bostadsbyggande i kommuner som berörs av statliga infrastruktursatsningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den utvärdering av kreditrestriktionerna som tillkännagav regeringen behovet av bör initieras omgående och genomföras av en oberoende aktör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja bolånetaket till och ta bort ränteavdraget på blancolån och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att värna ISK-kontots kärnvärden, att det ska vara ett enkelt och långsiktigt sparande med låga trösklar och stor förutsägbarhet, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning om hyrköp bör tillsättas omgående i enlighet med tillkännagivandet som gavs 2016 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ombildning till ägarlägenhet bör möjliggöras omgående, i enlighet med tillkännagivandet 2016, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att taket för uppskov ska tas bort och att räntan på uppskov ska slopas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för en bostadspolitisk överenskommelse gradvis införa fri hyressättning i stora delar av hyresrättsbeståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att sammanställa enkel information om villkoren för uthyrning av privatbostad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att tillhandahålla tillförlitlig statistik om marknaden för privatuthyrning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningstaken för förmedling av hyresrätter bör slopas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uthyrning av bostadsrätt som princip alltid ska godkännas av bostadsrättsföreningen utan tidsbegränsning om inget annat anges i föreningens stadgar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att PBL, PBF och BBR ska ses över med syfte att underlätta anpassning av privatbostad för uthyrning och för att stimulera nyproduktion av bostäder med uthyrningsdel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler åtgärder för att anpassa bostaden för uthyrning bör bygglovsbefrias och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uppdras att ta fram en konkret vägledning om hur man kan anpassa sitt boende för uthyrning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastighetsägare som hyr ut bostäder till studenter ska ha möjlighet att få del av de uppgifter som krävs för att bekräfta att hyresgästen studerar och då avtalet löper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bostadsrättsföreningar ska ha rätt att neka kommuner och regioner medlemskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Försvarsmakten, civilförsvaret och andra viktiga samhällsfunktioner utökade möjligheter till undantag från kravet på bygglov för temporära anläggningar och tillkännager detta för regeringen. politik syftar till att bidra till ett tryggt samhälle där individen har möjlig-het att forma sitt eget liv och göra klassresa. Då är en fungerande bostadsmarknad en förutsättning. En fungerande bostadsmarknad gör det möjligt för ungdomar att påbörja vuxenlivet, för föräldrar att köpa ett småhus för att ge barnen varsitt rum och för den som vill lämna födelseorten för att studera eller prova på ett nytt jobb att flytta. är det dock ingen självklarhet. Den svenska bostadsmarknaden är i grunden dysfunktionell. Istället för att erbjuda möjligheter hämmar den såväl individer som samhällsekonomin i stort. Företag får svårare att anställa och tillväxten hålls tillbaka som trångboddheten och de sociala problemen ökar. Den svenska bostadsmarknaden präglas för lite av marknad och istället av långa köer till hyresrätter, höga krav för att få köpa en bostad och krångliga regler för att få bygga. vill bidra till en bostadsmarknad där möjligheterna står i centrum. Att äga sin bostad är förenat med stor frihet kring utformning och låga kostnader. Att hyra sin bostad är, på en väl fungerande marknad, förenat med flexibilitet vad gäller tid och plats. Båda upplåtelseformerna har en viktig roll på bostadsmarknaden och i livets olika skeenden. Våra förslag syftar till att underlätta för hushåll att ta sig in på bostadsmarknaden men också att kunna välja, om de vill köpa eller hyra. För att få en bättre fungerande bostadsmarknad krävs också en effektiv planprocess, tillgänglig mark och flexibla byggregler. Då kan såväl tiden från idé till inflyttning som produktionskostnaderna minska och därmed utbudet av bostäder öka. Vi värnar äganderätten och vill stärka den enskilde i relation till det offentliga, så att den enskilde får större rådighet över sin egendom. Med anledning av detta föreslår vi i denna motion ett stort antal reformer. Åtgärder för ett ökat byggande En bred översyn av de samlade nationella regelverken som rör bostadsbyggande bör göras i syfte att skapa snabbare beslutsprocesser, öka flexibiliteten och minska produktionskostnaderna. I det följande avsnittet lyfts ett antal av de aspekter som behöver förändras. byggregler är krångliga och inte särskilt flexibla. Det gör att bostadsbyggandet tar och blir dyrare än nödvändigt. Kritiken mot reglerna är omfattande och har de därför utretts. Dels av kommittén för modernare byggregler som överlämnade sitt betänkande men också av som fick regeringens uppdrag att se över reglerna inom ramen för projektet ”Möjligheternas byggregler”, ett arbete som påbörjades och som ska redovisas . ställer sig positiva till att en översyn av regelverket görs. Det är dock av yttersta vikt att resultatet blir enklare och tydligare regler med funktionen i fokus och som möjliggör små yteffektiva lägenheter. Stävja missbruket av möjligheten att överklaga Möjligheten att överklaga myndighetsbeslut är viktig och utgör en grundläggande demokratisk princip. är det av stor vikt att möjligheten att överklaga inte missbrukas. har det till följd av överklagandeproblematik blivit betydligt svårare att genomföra projekt i vissa kommuner och stadsdelar än i andra. Projekt fördröjs på ett sätt som alltför ofta inte kan anses skäligt. Att projekt överklagas och fördröjs är kostsamt för den som önskar bygga. Det innebär att projekt inte bara försenas utan dessutom fördyras. Om det är bostäder som ska byggas leder det i slutänden till högre bostadspriser eller hyror. Möjligheten att överklaga bör därför ses över. Till exempel bör kretsen som har rätt att överklaga minska påtagligt. Överklaganden bör avgiftsbeläggas och möjligheten att överklaga bygglov begränsas till när förutsättningarna förändrats påtagligt från detaljplanens införande. Snabbare startbesked för småhus och andra mindre projekt Att separera bygglov och startbesked är ofta positivt då det gör att riskerna minskar både för den sökande och kommunen. Det gör att parterna inte i onödan lägger resurser på projekt som riskerar att nekas bygglov. är det önskvärt att korta tiden från idé till byggstart. Av det skälet föreslår att det för relativt enkla projekt, så som småhus, inte ska ta från bygglov till startbesked. Om handlingarna är kompletta kan den som vill bygga då påbörja arbetet direkt när bygglovet vunnit laga kraft, vilket sker efter bygglovet om ingen överklagat. anger PBL att kommunen utan dröjsmål ska kalla till tekniskt samråd, vilket ofta är en förutsättning för startbesked, när bygglov givits. Vi vill förtydliga vikten av att också startbesked beviljas utan dröjsmål för samtliga projekt och föreslår en ordning i enlighet med förfarandet som tillämpas vid startbesked för ärenden som endast är anmälningspliktiga för mindre byggprojekt. Det innebär att kommunen har på sig att återkoppla till den sökande om handlingarna som krävs för startbesked ej är kompletta. Om så är fallet startas en ny tidsfrist från det att handlingarna kompletterats. Om kommunen överskrider tidsfristen bör de, likt om de överskrider tidsfristen för bygglov, göra en nedsättning av avgiften. Ersätt detaljplan med en mindre detaljerad byggplan En detaljplan får inte göras mer detaljerad än vad som krävs med hänsyn till planens syfte. Det måste finnas stöd i för varje planbestämmelse. är det vanligt att detaljplaner anpassas till ett pågående projekt. Den typen av detaljplaner innehåller ofta så detaljerade planbestämmelser att detaljplanen riskerar att bli oanvändbar om projektet förändras. Då detaljplaner gäller även efter att genomförandetiden gått ut, tills den ersätts, ändras eller upphävs, bör de inte ha för detaljerade och projektanpassade planbestämmelser. Det finns ett behov av en bred översyn av de samlade nationella regelverk som rör bostadsbyggandet, i syfte att skapa snabbare beslutsprocesser, öka flexibiliteten och minska produktionskostnaderna. En viktig aspekt att titta på är hur det går att stävja den utveckling som sker där detaljplaner blir allt mer detaljerade. Som ett led i det bör också ordet detaljplan ersättas med byggplan, för att tydliggöra syftet med planen. Utöka planintressenternas möjligheter att bidra till planprocessen I utredningen initiativrätt – Planintressens medverkan vid detaljplan (SOU 2019:9) lyfts att en planintressent inte på egen hand kan inleda ett detaljplaneärende. Däremot har en planintressent rätt att få besked om kommunen har för avsikt att inleda en planläggning. Kommunen ska redovisa det i ett så kallat planbesked, normalt sett från det att förfrågan inkommit. När det rör sig om mindre projekt på privat mark anser att ägaren ska kunna kräva att kommunen inleder ett detaljplaneförfarande, om det är förenligt med översiktsplanen och inte synnerliga skäl att inte inleda ett detaljplaneförfarande föreligger. Av utredningen framgår att det inte är praktiskt möjligt och heller inte önskvärt, vare sig från kommunerna eller de privata aktörer som tillfrågats, att möjliggöra för planintressenter att ta fram detaljplaner på egen hand. Främst av två skäl, dels att privata företag inte kan överta de delar i processen som utgör myndighetsutövning, men också då kommunen har planmonopol vilket gör att det i slutänden är kommunen som måste godkänna planen i alla fall. Utredningen föreslår däremot att planintressentens medverkan ska förtydligas och på planintressentens begäran i viss mån utökas, i syfte att snabbare få fram en detaljplan och därmed korta tiden från projektidé till färdig byggnad. Detta skulle enligt utredningen också kunna leda till att de kommunala planeringsresurserna i viss utsträckning kan utnyttjas bättre. Regeringen har ännu inte gått vidare med dessa förslag, vi anser att det bör ske omgående. Korta handläggningstiderna hos Lantmäteriet Förändrad fastighetstruktur, genom fastighetsreglering, avstyckning, klyvning och/eller sammanläggning, är en vanlig förutsättning för att byggprojekt ska kunna genomföras. är handläggningstiderna hos Lantmäteriet långa. var den genomsnittliga handläggningstiden för fastighetsreglering 13 månader, motsvarande siffra för klyvning var 18 månader. De långa handläggningstiderna gör att projekt riskerar att bli kraftigt försenade, i då vi har en utbredd bostadsbrist. Vi anser att Lantmäteriets handläggningstider inte bör vara längre än som huvudprincip. Något som bör säkerställas genom digitalisering, tydligare krav, ökade anslag och en översyn av fastighetsbildningslagen med syfte att underlätta handläggningen. Inför tjänstegaranti för alla tillståndsprocesser Dessutom vill vi se över möjligheten att införa tjänstegarantier för alla tillståndsprocesser kopplade till plan- och byggskedet. Till exempel bör utredas om ansökningsavgiften bör utgå och/eller beslutet automatiskt utfalla till den enskildes fördel om de föraviserade handläggningstiderna överskrids. En bred översyn av bör genomföras i syfte att utreda möjligheter att främja ett ökat bostadsbyggande. Det är viktigt att vår miljö skyddas men råder det stor bostadsbrist i , en bättre balans mellan dessa intressen behöver nås. utformning och detaljnivå gör att många projekt försenas eller hindras i onödan. I det följande avsnittet lyfts ett antal viktiga aspekter som behöver förändas. Underlätta byggande på landsbygden Jordbruksmark är enligt av nationellt intresse och ska hushållas med. får endast tas i anspråk om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. finns ett stort intresse av att bygga och bo på landsbygden. Att från nationellt håll säkra tillräckligt med mark för jordbruk och att den mest bördiga jordbruksmarken särskilt värnas bör inte stå i strid med en levande landsbygd, utan det bör ses som två mål som båda kan uppfyllas. En bättre balans mellan intressena behöver säkras. Bostadsbyggande i anslutning till befintlig bebyggelse, till exempel att bygga ett nytt hus åt sina barn i nära anslutning till en befintlig bostad bör inte hindras. Hästnäringen bör också räknas till övrigt jordbruk, och därmed bör till exempel inte krav på bygglov för ridhus ställas. Det finns också behov av att se över lagstiftningen kring vattentjänster och avlopp. Enligt praxis ska kommunalt avlopp etableras när bebyggelsen utgör ett större sammanhang, cirka 20–30 bostäder. Det ger upphov till en del konflikter. Dels finns det kommuner som nekar ytterligare exploatering på landsbygden då det skulle tvinga kommunen att dra fram kommunalt avlopp vilket är förenat med stora kostnader. Dels finns det fastighetsägare som protesterar mot att de måste betala anläggningsavgifter, det vill säga den avgift som kommunen tar ut för att ansluta fastigheter till kommunalt vatten och avlopp. Det är också vanligt att fastighetsägare vill ansluta sig till kommunalt vatten och avlopp men att kommunen vill avvakta med investeringen och att fastighetsägaren därmed tvingas åtgärda ett enskilt avlopp i väntan på anslutning till det kommunala. Vi anser att äganderätten behöver stärkas. Kommunens beslut går inte att överklaga, utan fastighetsägare kan endast vända sig till för att hävda att kommunen inte fullgjort sin skyldighet. Vi föreslår därför, i enlighet med vad betänkandet Vägar till hållbara vattentjänster (SOU 2018:34) föreslog, att kommunerna ska upprätta en långsiktig plan för vattenförsörjningen. Planen bör antas av kommunfullmäktige och lämnas för samråd och granskning för att öka det demokratiska inflytandet. Därtill bör utredas hur fastighetsägare kan få möjlighet att överklaga beslut som kommunen fattat rörande vatten och avlopp. Enligt dagens lagstiftning måste också den enskildes system vara bättre än det som kommunen kan erbjuda för att fastighetsägaren ska undgå att behöva betala för en tvångsanslutning. Vi anser att det bör räcka med att fastighetsägaren har ett likvärdigt system som det kommunen erbjuder för att fastighetsägaren inte ska behöva anslutas. Regeringen har också uttryckt att de önskar att öka takten i att åtgärda och byta ut dåliga enskilda avloppen av miljöskäl. Det kan dock vara mycket kostsamt i relation till miljönyttan. Det behöver därför också införas ett rimlighetsrekvisit, så att kostnaden för att åtgärda enskilda avlopp står i rimlig proportion till den miljövinst som förväntas uppnås. De negativa effekterna av strandskyddet är flera. Privata markägare hindras att bygga på sin mark. Kommuner kan få svårt att möjliggöra exploatering av områden som skulle kunna bli lönsamma till följd av dess närhet till vatten. Bebyggelse på platser som skulle kunna utgöra vackra boendemiljöer hindras, även i områden med stor tillgång till stränder.