mot · H8022696 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga arbetsgivare ska gå före för jämställda löner, rätt till heltid och möjlighet till deltid, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att verka för jämställda löner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorg , och nätter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra arbetsmiljön inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka insatserna för utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera dem med lägst pensioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dela föräldraförsäkringen i tre lika stora delar, där vardera juridiska föräldern tar var sin del och den tredje delen ska kunna fördelas fritt eller överlåtas till andra som står barnet nära, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på skolhälsovården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om genuspedagogik och normkritik i förskola och skola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt centrum för normkritisk pedagogik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbilda nätvandrare för att stötta unga på internet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för att utreda näthat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sexistisk reklam och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade satsningar på forskning om kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnors sjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om öppna redovisningar av vården och om könsuppdelad statistik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka regionernas likarättsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlossningsvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvotering av bolagsstyrelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den feministiska utrikespolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvara rätten till abort för utländska kvinnor i och erbjuda subventionerad abort för utländska kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnojourer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mottagningar som arbetar förebyggande med våldsutövare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer till ett målområde i den nationella folkhälsopolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att informera och utbilda om samtyckeslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt sexualitets- och samtyckesundervisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskap om att motverka och förebygga mäns våld mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade insatser för människor i prostitution och människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om trakasserier och sexuella trakasserier på arbetsplatsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans för och ett förebyggande arbete mot barngifte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för brott med hedersmotiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kompetensen i att arbeta med hedersrelaterade ärenden och tillkännager detta för regeringen. är ett feministiskt parti. Det innebär att vi med politiska verktyg vill motverka den rådande könsmaktsordningen i världen, där män har mer makt än kvinnor. För är jämställdhet i grunden en fråga om frihet. Människors möjligheter att leva sina liv ska inte påverkas negativt eller begränsas av kön eller könsidentitet. Alla ska ha frihet att vara den de är utan att hindras av begränsande normer och attityder. En modern och radikal politik för ökad jämställdhet lägger fokus på lika möjligheter inom alla områden. har ratificerat och vi har därmed åtagit oss att göra allt som behövs för att få slut på diskriminering mot kvinnor. har tagit många steg mot jämställdhet och ligger före många andra länder i världen. Men fortfarande finns mycket att göra för att ska bli ett fullt ut jämställt land. har flickor inte samma makt och möjligheter som pojkar i samhället. Skillnaderna finns redan på förskolan och i skolan. Kvinnor tar ett större ansvar för oavlönat arbete i hemmet, medan de får mindre lön än män i arbetslivet och i högre grad blir fattiga som pensionärer. Vi ser också skillnader i hälsa mellan kvinnor och män och fortfarande 2020 utsätts kvinnor för våld av män. Ett arbete behöver göras för att ta reda på hur svensk lagstiftning bäst bör utformas för att fullt ut leva upp till . har en i hög utsträckning könssegregerad arbetsmarknad där män respektive kvinnor är starkt överrepresenterade i många branscher. Yrken som är kvinnodominerade har lägre lön än mansdominerade yrken och även inom samma yrke har kvinnor i genomsnitt lägre lön än män. vill att kvinnor och män ska delta i arbetslivet på samma villkor. Så är inte fallet . I vårt samhälle slits kvinnor ut på arbetsmarknaden, tvingas ta större ansvar för hemmet och bedöms hårdare än vad män gör. Även om lönegapet mellan kvinnor och män har minskat går det alldeles för långsamt. I om löneskillnaden mellan kvinnor och män framgår att kvinnor tjänar i genomsnitt mindre än män. Dessa siffror gäller efter att deltidslöner har räknats om till heltidslöner. Det krävs att den offentliga sektorns verksamheter går före och står upp för jämställda löner. Vi vill att offentliga arbetsgivare, det vill säga stat, kommuner och regioner, tar ansvar och vidtar åtgärder för att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Vi vill även att får i uppdrag att verka för jämställda löner. Kvinnor arbetar oftare deltid och obetalt i hemmet med att ta hand om barn eller att vårda föräldrar eftersom välfärden inte räcker till. För en jämställd arbetsmarknad krävs därför en bra äldrevård och barnomsorg. ser tillgången till barnomsorg på obekväm arbetstid olika ut mellan landets kommuner. Kommunerna är inte skyldiga att erbjuda barnomsorg på obekväma tider, vilket orsakar stora problem för de föräldrar som arbetar kvällar, nätter och eller mycket . vill att barnomsorgen ska vara tillgänglig även , och nätter. Det är också viktigt att komma till rätta med arbetsmiljön i de kvinnodominerade branscherna – framför allt vård och omsorg – där många kvinnor sliter ut sig eller arbetar ofrivillig deltid. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en satsning på en återhämtningsbonus inom vård- och omsorgsyrken, där medel fördelas till regioner och kommuner för att främja ett hållbart arbetsliv. vill även att offentligt finansierade arbetsgivare ska gå före och erbjuda heltid som norm och deltid som möjlighet för alla sina arbetstagare. En grupp som har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden är utrikes födda kvinnor. har gapet mellan inrikes och utrikes födda i sysselsättningsgraden minskat, men är gapet betydande, inte minst för kvinnor. I arbetslöshetssiffrorna minskar inte gapet mellan inrikes och utrikes födda. är bättre än övriga europeiska länder på att inkludera utrikes födda kvinnor i arbetslivet, men det betyder inte att vi lyckas tillräckligt bra. Det är inte acceptabelt att kön eller härkomst påverkar dina chanser till arbete eller studier mer än utbildningsnivå efter avslutad etablering. Vi behöver stärka insatserna för utrikes födda kvinnor så att fler kommer in på arbetsmarknaden och kan få sin egen försörjning. vill bland annat öka antalet platser på yrkesutbildningen på komvux och folkhögskola, med särskilt fokus på nyanlända kvinnor. Man kan inte prata om en jämställd arbetsmarknad utan att prata om jämställda pensioner. De som har jobbat på en ojämställd arbetsmarknad, kommer att ha med sig det in i livet som pensionär. var av de som fick garantipension och av de som fick bostadstillägg kvinnor. Även om vi uppnår ekonomiskt jämställdhet för alla som arbetar , så löser det bara problemet för de som börjar sitt yrkesliv . har i regering höjt garantipensionen för dem med de lägsta pensionerna och inom pensionsgruppens arbete kommer vi att fortsätta att prioritera dem med lägst pensioner, eftersom de oftast är kvinnor. ha jämställda löner och bryta könssegregationen på arbetsmarknaden att offentliga arbetsgivare går före för jämställda löner, rätt till heltid och möjlighet till deltid att får i uppdrag att verka för jämställda löner att barnomsorgen ska vara tillgänglig även , och nätter förbättra arbetsmiljön inom äldreomsorgen satsa på kvinnodominerade yrken inom välfärden, bland annat genom en återhämtningsbonus i vård- och omsorgsyrken stärka insatserna för utrikes födda kvinnor så att fler kommer in på arbetsmarknaden prioritera dem med lägst pensioner. , efter att föräldraförsäkringen infördes, står kvinnor för den absoluta majoriteten av uttaget av föräldraledighet. Pappor tar ut i föräldraförsäkringen under barnets första , enligt beräkningar gjorda av TCO. Fyra av tas alltså fortfarande ut av mammor. Ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen är den enskilt viktigaste åtgärden för en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och lika lön för lika arbete oavsett kön. Ett jämställt uttag av föräldraledighet ger positiva möjligheter för fler vuxna att få mer tid tillsammans med sina barn och för barnen att få umgås med sina föräldrar. vill därför införa en tredelad föräldraförsäkring där en del reserveras för vardera föräldern och en del kan överlåtas mellan föräldrar eller till andra vuxna i barnens närhet. Genom att möjliggöra för annan närstående person till barnet att ta del av upp till en tredjedel av föräldraledigheten skulle fler självklara vuxna runt barnet kunna få en tydligare roll. Detta förslag har utretts i den statliga utredningen modern föräldraförsäkring (2017). dela föräldraförsäkringen i tre lika stora delar att vardera juridiska föräldern ska ta var sin del och att den tredje delen ska kunna fördelas fritt eller överlåtas till andra som står barnet nära. Jämställd utbildning och fritid för barn och unga vill att alla barn ska få chansen att utveckla sin fulla potential, oavsett kön och könsidentitet. Uppdelningen i tydliga könsroller börjar redan i förskola och skola. Flickor fostras att vara duktiga medan pojkarna halkar efter i skolan. mår många unga dåligt. Det drabbar framför allt flickor som kämpar med utseendeideal och prestationsångest. Pojkars framtid påverkas av deras sämre skolresultat. Dessutom är det många unga hbtq-personer som mår dåligt av de begränsande normer som finns och där kan vi se att unga transpersoner är särskilt utsatta. Skolan har en nyckelroll i att motverka och förebygga detta. Här har skolhälsovården och lärarna en möjlighet att fånga upp elever som mår dåligt och arbeta aktivt för att bryta traditionella könsnormer och mobbing. Det är också viktigt att se över vilka förebilder våra barn och unga har i förskola och skola. är det flest kvinnor som arbetar inom dessa områden och vi ser gärna en mer jämställd arbetsmarknad där barn får möta även män i sin vardag. De strukturer som finns i samhället går igen i skolan. Flickor presterar bättre än pojkar, men mår sämre. Flickor utsätts oftare för trakasserier, medan pojkarna måste spela tuffa. Genom att stärka elevhälsan och lärarnas kunskap om genusfrågor och normkritik kan vi vända denna utveckling. vill inrätta ett nationellt centrum för normkritisk pedagogik, så att framgångsrika modeller kan spridas till fler kommuner och andra huvudmän. Det behövs ett resurscentrum där kompetens kring normkritisk pedagogik kan samlas så att den blir lättillgänglig för kommuner och enskilda skolor. Centrumet kan även få i uppdrag att granska läromedel, läroplaner och andra dokument ur ett normkritiskt perspektiv. vill att nätvandrare, som ska stötta unga på nätet, ska utbildas över hela landet. Många unga lever en stor del av sitt sociala liv på nätet. Den här utvecklingen har gått fort, och en stor del av samhället har inte hängt med. Ett flertal organisationer i civilsamhället har arbetat med så kallad nätvandring, vilket innebär att vuxna finns online för att försöka se, lyssna till, stötta och stärka unga på nätet. Det kan handla om att prata om var gränsen går för vad som är okej att säga eller göra på internet, eller hur man ska göra om man blivit utsatt för något online. Enligt en rapport från MUCF hade ungefär hälften av unga i åldern 16–utsatts för kränkningar på nätet. Hårdast utsatta är tonårsflickor, som ofta är mycket aktiva i sociala medier. Vi behöver ta tag i och motarbeta det utbredda näthatet, genom att göra det enklare att utreda näthat. Unga tar stort intryck från sin omgivning. Reklam finns överallt i det offentliga rummet, och en del är rent sexistisk. För unga kan den befästa könsnormer, kroppsideal och begränsande beteendenormer, vilket kan bidra till psykisk ohälsa. Vi vill därför lagstifta mot sexistisk reklam. att arbetet med normkritisk pedagogik fortsätter i förskolan och skolan inrätta ett nationellt centrum för normkritisk pedagogik att vuxna stöttar unga på internet – nätvandrare ska utbildas över hela landet att det ska bli lättare att utreda näthat lagstifta mot sexistisk reklam. Jämställd hälso- och sjukvård är tillgången till vård ojämnt fördelad. För är det självklart att ett genus- och jämlikhetsperspektiv ska genomsyra all vård och omsorg. Likvärdig vård oberoende av kön och socioekonomiska faktorer borde vara en självklarhet. De skillnader som finns mellan kvinnor och män inom hälso- och sjukvården kan ta sig uttryck i olika tillgång till vård, olika långa väntetider och olika tillgång till högkvalitativa behandlingar eller läkemedel. Till exempel visar studier att kvinnor i lägre utsträckning än män får tillgång till bra vård vid hjärtinfarkt, eftersom kvinnor ofta visar annorlunda symptom än män och i större utsträckning skickas hem igen, medan männen blir inlagda. Det behövs mer forskning på kvinnors sjukdomar och hälsa. Ojämställdheten i vården tar sig även uttryck i att vård som riktar sig till kvinnor allt för ofta prioriteras lägre än vård som riktar sig till män. Ett exempel på detta är endometrios. Trots att sjukdomen beräknas drabba av alla kvinnor i fertil ålder är kunskapen om sjukdomen generellt låg och patienters symptom tas ofta inte på allvar, vilket gör att det i genomsnitt tar sju till innan korrekt diagnos ställs. Kvinnors sjukdomar behöver få större prioritet inom vården. Vi ser ett behov av att alla regioner öppet redovisar hur jämställd vården är. Det kan handla om hur köerna till och kvaliteten i kvinnosjukvården ser ut, till exempel i endometriosvården, och om hur vården arbetar för att göra hälso- och sjukvården mer jämställd. Precis som i samhället i stort återfinns traditionella könsmönster inom vården, vilket påverkar såväl bemötandet, dess resultat och arbetsmiljön inom vården. Till exempel har män större chans än kvinnor att få vård på en strokeenhet när de drabbats av en stroke, trots att dödligheten i stroke är högre bland äldre kvinnor. Kvinnor ordineras oftare psykofarmaka och ges livsstilsråd, medan män ordineras laboratorieprov och röntgen. Här ser vi ett behov av att regionerna stärker sitt likarättsarbete inom vården. Vi värnar aborträtten. Detta är särskilt viktigt i då högerextrema åsikter sprider sig och kvinnans rätt till sin egen kropp ifrågasätts. Kostnadsfria preventivmedel till unga är en viktig insats för en god sexuell och reproduktiv hälsa. Vi vill även att olika alternativ på kostnadsfria mensskydd erbjuds via till exempel ungdomshälsan, skolan och andra lämpliga platser. Den som ska bli förälder ska få det stöd och den vård den behöver. Alltför många kvinnor känner oro för att det inte ska finnas plats på BB eller att det ska vara svårt att nå fram till sjukhuset när det är dags för förlossning. Många drabbas också av förlossningsskador. Detta måste förändras. Ingen ska behöva känna sig otrygg inför sin förlossning eller behöva lida efteråt. För att säkra förlossningsvården i hela landet och höja kvaliteten på den vill ha ett mål om en barnmorska per födande kvinna. För att uppnå detta behövs satsningar på betald vidareutbildning för sjuksköterskor och på att förbättra arbetsvillkoren och arbetsmiljön inom förlossningsvården. Barnmorskors genuina yrkeskunnande kring frisk graviditet och förlossning behöver ges större utrymme och bättre förutsättningar inom vården. Vi vill även förkorta avstånden till närmaste förlossningsklinik. Den som har lång väg att åka ska ha möjlighet att bo på patienthotell tillsammans med sin familj inför förlossningen än , samt vid behov erbjudas transport från och till hemmet. Risken för förlossningsskador behöver minska. Vården behöver bli bättre på att förebygga att förlossningsskador uppstår och på att upptäcka och behandla skador som redan uppstått. Vi vill därför höja kunskapen om hur förlossningsskador kan förebyggas, upptäckas och behandlas. Vi vill även att vården för särskilda riskgrupper förbättras, däribland nyanlända kvinnor, kvinnor med missbruksproblematik och äldre förstföderskor. Kvinnor i dessa grupper ska erbjudas hembesök av barnmorska inför barnets födsel och den som är i behov av tolk under förlossningen ska få det på plats, inte via telefon. ha ökade satsningar på forskning om kvinnors hälsa satsa mer på kvinnors sjukdomar att alla regioner öppet redovisar hur jämställd vården är och säkerställer att könsuppdelad statistik finns tillgänglig att alla regioner stärker sitt likarättsarbete inom vården säkra förlossningsvården i hela landet och höja kvaliteten. Jämställd fördelning av makt och inflytande Alla ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och vara med i beslutande församlingar. ser det inte ut så och det är ett problem att kvinnors möjligheter att påverka samhället på alla politiska nivåer är sämre än mäns. Etnicitet, funktionsförmåga och ålder spelar också roll för om du blir politiker eller inte. Där måste samhället bli bättre på att tillvarata den kompetens och kunskap som finns hos fler. vill också se ett mer jämställt näringsliv. Kvinnor är kraftigt underrepresenterade bland näringslivets toppar. Även om utvecklingen gått framåt har av börsens bolag fortfarande inte en enda kvinna i företagsledningen, enligt stiftelsen . Totalt finns bland börsens bolag kvinnor i företagsledningen. Detta är inte rimligt , utvecklingen går för långsamt. vill därför lagstifta om kvotering av bolagsstyrelser så att av ledamöterna i alla börsnoterade bolag, samt kommunala och statliga bolag ska vara kvinnor. att riksdag, kommuner och regioner arbetar mot diskriminering och hot av kvinnliga förtroendevalda lagstifta om kvotering av bolagsstyrelser så att av ledamöterna i alla börsnoterade samt kommunala och statliga bolag ska vara kvinnor. Feminism är att se den struktur som innebär att kvinnor underordnas män, och att vilja förändra den så att alla människor får frihet, trygghet och rätt att välja sin egen väg i livet. finns starka krafter i världen som vill gå åt motsatt håll. Därför behövs den feministiska utrikespolitiken. Ojämställdheten är fortfarande akut. Kvinnors rättigheter, representation och resurser är systematiskt underordnade världen över. Barnäktenskap, våld och diskriminering fortsätter att färga kvinnors och flickors liv. Bredden är en av den feministiska utrikespolitikens styrkor. Vi ska även fortsatt ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv i all vår politik – i allt från utvecklingsarbetet till handelspolitiken och säkerhetspolitiken. Samarbetet med civilsamhället och andra aktörer är centralt. har som mål att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhet är en målsättning i sig, men också en förutsättning för att nå regeringens utrikespolitiska mål om fred, säkerhet och hållbar utveckling. Den feministiska utrikespolitiken ska genomsyra hela utrikesförvaltningens verksamhet, och bidra till global jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Arbetet struktureras efter tre R: Rättigheter, Representation och Resurser. värnar aborträtten och kvinnors rätt till hälsa och kroppslig integritet, oavsett nationalitet. har vi sett hur rätten till abort ytterligare motarbetats runtom i världen. Det polska parlamentet har vid ett flertal tillfällen försökt göra inskränkningar i landets redan hårda abortlagar. president har beslutat att stoppa allt amerikanskt bistånd till organisationer som försvarar aborträtten. I dessa lägen är det viktigt att tar ytterligare steg för att stärka aborträtten. är det tillåtet för utländska kvinnor att göra abort i under samma omständigheter som gäller för svenska kvinnor. Det är en viktig bestämmelse. Många förhindras dock av sjukvårdskostnaderna som ligger , utan resa och boende inräknat. För att möjliggöra en verklig tillgång till abort vill därför öppna upp för subventionerad abort för utländska kvinnor i . Varje människas grundläggande rättigheter ska respekteras. I det internationella arbetet för mänskliga rättigheter och jämställdhet är det avgörande att värna rättsstatens principer. Mäns våld mot kvinnor, sexuella trakasserier och hedersrelaterat våld och förtryck ska bekämpas i och globalt. fortsätta att driva en feministisk utrikespolitik som sätter fokus på kvinnors rättigheter, frihet från våld, politisk deltagande, ekonomisk egenmakt, inflytande i fredsarbete samt rätten till sexuell och reproduktiv hälsa att olika alternativ på kostnadsfria mensskydd erbjuds fler då det är en viktig åtgärd för att säkra skolgång och hälsa för den som saknar möjlighet att köpa mensskydd försvara rätten till abort för utländska kvinnor i erbjuda subventionerad abort för utländska kvinnor i . Våld i nära relationer vill arbeta förebyggande mot mäns våld. Det är framför allt män som utövar våld, både mot män och mot kvinnor. Våldet kan ta sig uttryck i olika former – fysiskt, psykiskt, sexuellt och ekonomiskt. Det är därför viktigt att jobba med olika insatser och metoder mot våldet, till exempel mot människohandel och sexköp, mot trakasserier på arbetsplatsen, förebyggande i skolor, samt inom socialtjänst och rättsvårdande myndigheter. Extra sårbara och i högre risk för att bli utsatta för våld är kvinnor med funktionsnedsättningar, kvinnor med missbruksproblematik, transpersoner samt äldre kvinnor. Även kvinnor med oklar rättslig status i blir extra utsatta, till exempel kvinnor med tidsbegränsat uppehållstillstånd samt papperslösa. Det är viktigt att komma ihåg att det även inom samkönade relationer förekommer våld i nära relation. anmäldes drygt 15 000 fall av misshandel mot kvinnor , där gärningspersonen var en närstående person, enligt statistik från .