mot · H8022730 · 2020-10-05 00:00:00 — – svenska folkets skog – inom planetens gränser ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bolagsordning bör kompletteras med ett krav på att verksamheten ska ske inom ramen för miljökvalitetsmålet ”Levande skogar” och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mål för skyddade områden om (exklusive naturhänsyn i produktionsskogen) ska vara ett minimikrav som utgår från naturvärden, med en god geografisk spridning, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges ett tydligt ägardirektiv med målet att ska vara föregångare i hållbart skogsbruk, genom bl.a. utveckling av ett ekosystembaserat och hyggesfritt skogsbruk samt att bidra till ett rikt djurliv, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska offentliggöra sina naturvärdesinventeringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i de fall säljer jaktlicenser eller kvoter för jakt bör låta jakten anpassas efter tillgången på vilt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska respektera det strikta skyddet för arternas viloplatser och fortplantningsområden för de arter som finns omnämnda i artskyddsförordningen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bolaget måste redovisa i årsredovisning hur den avverkade volymen skog sänkt värdet på statens skogar i förhållande till vad motsvarande virkesvolym är värd på rot, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelserna och bör få i uppdrag att peka ut och skydda de statliga skogar, inklusive , som är av reservatsklass, och detta tillkännager för regeringen. är ett statligt ägt bolag, svenska folkets bolag, därav borde verksamhet också präglas av mångbruk och högre naturvårdsambitioner. har sedan köpet av haft som övergripande mål att förvalta företagets skogar på ett föredömligt sätt, från både produktions- och miljösynpunkt, för att trygga en långsiktigt hållbar utveckling. fick ytterligare ett uppdrag när beslutade att bolaget skulle utöka sin verksamhet inom naturturism, rekreation och upplevelser. Omfattande skövling, sterila skogar och omfattande jakt motverkar uppdraget . Många rekreationsområden har avvecklats och tyngdpunkten har lagts på jaktturism. är största skogsägare, men trots det har regeringen inte gett något tydligt ägardirektiv. eftersom att , som ägarrepresentant, ansåg att ägardirektiv som sådant är oklara och otydliga och menade istället att ett riksdagsbeslut skall återspeglas i bolagsordningen. Ägardirektiv behöver inte vara oklara utan kan med mål tydliggöra ägarnas intentioner med bolaget. uppdrag som det beskrivs i propositioner, riksdagsbetänkanden och riksdagsskrivelser kräver tolkningar från bolaget. har tolkat det som ett uppdrag som är uppdelat i två huvuddelar: ett marknadsorienterat och ett samhällsorienterat uppdrag. menar att det inte finns någon tydlig prioritering mellan dessa, prioriterar produktion och med ett ökat avkastningskrav kalavverkas allt mer skog i regi. Detta tydliggörs i de värdeord som har: Kundfokus, Innovation, Enkelhet, Öppenhet. Inget om miljöhänsyn och biologisk mångfald. Enligt flera uppgifter avverkar mycket unga skogar i sin mest växtliga ålder och säljer virket till ett pris långt under vad motsvarande skog är värd växande på rot. Det innebär att staten förmögenhetsmassa torde minsta. Exempelvis i får , enligt uppgift, endast cirka 100–per m3fub vid försäljning av avverkad gallrings- och slutavverkningssvirke medan samma virke är värd 500–växande på rot. Vid slutavverkning avgår dessutom omfattande kostnader för efterföljande skogsvård. Den s.k. utdelningen till staten innebär med andra ord en motsvarande minskning av skogen på den fastighet bolaget förvaltar. Fast minskningen av statens förmögenhet redovisas inte. Att bolaget i princip direkt avverkar all tillgängliga tillväxt sänker också bolagets flexibilitet och handlingsfrihet framöver. En årlig uppskattning av hur årets avverkningar har påverkat värdet av de berörda skogarna i förhållande till intäkt bör redovisas i årsredovisning. På grund av en förskjuten åldersfördelning där yngre och yngre skogar avverkas råder det på flera håll i landet brist på avverkningsmogen skog . Det har visat sig att nedklassar naturvärdefull skog, från NO, Naturvård Orörd, till PG, Produktionsskog för avverkning. Detta går stick i stäv med de demokratiskt beslutade miljömålen, där levande skogar ingår, som kräver att mer produktiv skogsmark skyddas . I den årliga uppföljningen av miljömålen framgår det tydligt att målet levande skogar inte kommer att nås, för att det bland annat är brist på arealer av gammal skog med kontinuitet. Förutom att den biologiska mångfalden blir lidande och naturtypen ”Västlig taiga” hotas, minskar också rekreationsvärdet kopplat till vildmarksintressen och turism. säljer dagslicenser på sina marker för jakt på småvilt av olika jägare utan uppföljning, vilket utarmar det vilda djurlivet i sitt habitat. Det hotar också renskötseln, eftersom lavrika skogarna huggs bort och renarnas betesmarker behöver utökas, vilket medför ökade konflikter med bl.a. rovdjurspopulationen. Det är först när skogen avverkningsplaneras som avverkningsplaneraren gör en uppskattning av naturvärden. Denna bedömning offentliggörs inte, inte ens efter förfrågan kan man få se rapporter eller skriftliga bedömningar som förklarar hur ett tidigare naturvårdsklassat område plötsligt klassas som produktionsskog. Ideella miljörörelsen har gång på gång påvisat höga biologiska värden i de skogar som planerat för avverkning och många av dessa skogar är borta. Några exempel från södra är Melakträskliden, Brännliden, Lövbrännan vid Svartberget, Guorpaliden och Njoka. har i samtliga dessa fall vägrat redovisa sina naturvärdesinventeringar. Det finns många fler exempel. Det är viktigt att naturvärdesinventeringar redovisas offentligt för att säkra att det är naturvärdena som avgör skyddet. Det som redovisas , innehåller bara information om vilka trädslag som finns och fördelning mellan dessa. Däremot saknas det information om både naturvårdsstrukturer och artförekomster. Dessa element beskrivs alltid för de som följer Sis-standarden för naturvärdesinventering, vilket är alla verksamheter som kan komma att påverka miljön. Varför ska inte vara transparenta och redovisa artfynd, naturvårdsstrukturer och naturvärdesklasser? Det hade bidragit stort till planeringen av grön infrastruktur och prioriteringen av skydd, samt ökat tilliten från miljörörelsen till . saknar ägardirektiv från regeringen, istället menar att riksdagsbeslut ska återspeglas i bolagsordningen. Enligt bolagsordning och beskrivning står det: Föremålet för bolagets verksamhet ska vara att äga och förvalta fast och lös egendom, samt bedriva skogsbruk och skogsindustri samt därmed förenlig verksamhet. Bolaget ska vara en oberoende aktör, dvs. utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara, med kärnverksamhet inom skogsbruk. Bolaget kan även bedriva närliggande verksamhet om den bidrar till att öka bolagets avkastning. Bolaget ska genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrad. Verksamheten ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Det ger alltså ett stort tolkningsutrymme, men tonvikten ligger på produktionen och inte på miljön. Det stora tolkningsutrymmet har fått kritik från . ska enligt sin egen tolkning finnas till för att bedriva skogsindustri och ska bara syssla med verksamheter som kan öka bolagets avkastning medan naturvård och miljö lyser med sin frånvaro. uppdrag kompletteras med propositioner, riksdagsbetänkanden och riksdagsskrivelser och kräver ytterligare tolkningar från bolaget, vilket har tolkat som ett uppdrag som är uppdelat i två huvuddelar: ett marknadsorienterad och ett samhällsorienterat uppdrag. Det finns ett stort folkligt engagemang i skogsfrågan. Mer än 45 000 personer skrev under kampanjen ”Vår Skog”, där ett förändrat uppdrag ingick som krav på . Även före detta chefer för har gått ut och kritiserat organisationen öppet i en debattartikel och förordar att miljömålen ska behandlas likställt som de ekonomiska målen. Ett av de största problemen med är att deras målsättning om natur-vårdsskogar inte är ett golv, utan både golv och tak. Detta enligt själva. De har tolkat sitt samhällsuppdrag så som att de inte får skydda varken mer, eller . Det betyder att om de har skyddat en skog av högt biologiskt värde, men sen hittar en skog som har ännu högre biologiskt värde, så måste de välja en skog av dessa att skydda, medan den andra får avverkas. Så länge denna tolkning får finnas kvar kommer värdefulla och skyddsvärda skogar att fortsätta avverkas i regi. Därför måste få ett tydligare uppdrag via ett riksdagsbeslut eller ett tydligt ägardirektiv och därigenom en omskriven bolagsordning som möjliggör en snabb accelerering av skydd och hållbart brukande av skogen.