mot · H8023470 · 2020-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till vägunderhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till eftersök av vilt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till regionala flygplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Myndigheten för digital förvaltning bejakar i sitt budgetförslag samhällsekonomisk nytta och teknisk utveckling där förbränningsmotorn driven på fossila bränslen fasas ut inom alla färdslag. Inom ett drygt decennium kommer sannolikt alla färdslag att vara klimatneutrala. Detta öppnar för nya möjligheter att fatta ekonomiskt kloka politiska beslut som gynnar jobb, tillväxt och miljö i hela landet. Människor och företag behöver ett klimatsmart, hållbart och konkurrenskraftigt transportsystem man kan lita på. vill att samhällsekonomisk nytta skall vara vägledande för alla beslut inom infrastrukturen. Vi prioriterar långsiktiga investeringar i biodrivmedelstillverkning och elektrifiering av vägar, hamnar och flygplatser. Detta bidrar sammantaget till fler jobb och stärkt konkurrenskraft som transporternas utsläpp minskar. vill se en modern hållbar politik för fler jobb och ökat pendlande. Krisen har slagit hårt mot den regionala kollektivtrafiken och de regionala flygplatserna. Mot denna bakgrund tillför ett ökat stöd till drabbade regioner och flygplatser. Slutligen satsar extra på vägunderhåll och efterspårning av vilt som skadats i samband med trafikolyckor. är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. Tiotusentals svenska företag är beroende av att deras varor och tjänster kan transporteras genom . Detsamma gäller för miljoner arbetspendlande svenskar. En fungerande infrastruktur är därmed blodomloppet för jobb och tillväxt i hela landet något som i förlängningen finansierar vår gemensamma välfärd och trygghet. Coronapandemin har slagit mycket hårt mot företag verksamma inom svensk infrastruktur. Det finns dock goda skäl att känna hopp och tillförsikt . Detta förutsätter dock att vi fattar rätt politiska beslut. styrs många politiska beslut inom infrastrukturområdet utifrån föreställningen att vissa färdslag är bättre än andra för klimatet. Regeringens politik utgår från att situationen kommer vara snarlik den . Detta är ett orimligt antagande givet den snabba tekniska utveckling som just nu pågår där fossila förbränningsmotorer successivt byts mot fossilfria alternativ. Teknisk utveckling av bland annat elmotorer och vätgas tillsammans med biodrivmedel skapar helt nya förutsättningar för alla trafikslag. Det är både ekonomiskt och miljömässigt oklokt att genom satsningar på exempelvis höghastighetståg försöka konkurrera ut flyget. Prognoser gör istället gällande att nya fossilfria drivmedlen med stor sannolikhet kommer att göra inrikesflyget fossilfritt innan den tänkta höghastighetsjärnvägen är färdigbyggd. ser infrastrukturen som en helhet där alla trafikslag behövs och effektivitet, samhällsekonomisk nytta och klimathänsyn är det som ska styra alla investeringar. Regeringen har valt en annan väg som innebär att trafikslag ställs mot varandra. Det är en politik som riskerar att slå mot både industri och handel. Orimliga och försenade infrastrukturinvesteringar, otillräckliga satsningar på fossilfria drivmedel, dyrare energiproduktion och avveckling av kärnkraftsreaktorer slår alla mot både miljö och jobb. Det är en politik som inte har råd med. Genom kloka infrastrukturinvesteringar kan vi bygga ett mer hållbart transportsystem som gör mer sammankopplat och konkurrenskraftigt. Infrastrukturinvesteringar där samhällsekonomisk nytta är vägledande är tillsammans med satsningar på nya fossilfria tekniska lösningar vägen för att nå dit. Nyckelorden är samhällsekonomisk nytta och tydliga satsningar på ny teknik för alla färdslag. Det är så vi bygger starkt. Utifrån prioriteringar om den samhällsekonomiska och miljömässiga nyttan säger nej till höghastighetsjärnväg. beräkningar pekar på kostnader på cirka 250 miljarder, undantaget stora investeringar för bland annat stationsområden. Externa beräkningar pekar på en sammanlagd kostnad för projektet på mellan 350–och projektet beräknas bli klimatneutralt tidigast . De tidsmässiga och miljömässiga vinsterna blir begränsade. stora utmaningar kopplat till pendling och bristfälligt underhåll löses inte genom satsningen på höghastighetståg. Anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur avvisar regeringens satsning om 2021 och 2022 på en utvidgning av stadsmiljöavtalen, en ineffektiv åtgärd, till förmån för egna satsningar på infrastruktur som kommer hela till del. Anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur lägger i likhet med regeringen på underhåll av järnväg. Regeringens satsning om 2021–2023 på miljökompensation för godstransporter på järnväg avvisas till förmån för egna mer effektiva satsningar på transportinfrastruktur i sin helhet. tillför 2021–2023 på underhåll av väg utöver regeringen. Därutöver tillför 2021–2023 för eftersök av vilt. minskar anslaget totalt sett med för åren 2021–2023 för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Anslag 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser De icke-statliga flygplatserna med reguljär flygtrafik är centralt för tillväxt och att hela ska leva. Redan innan coronakrisen kämpade dessa flygplatser med ekonomiska underskott. Regeringen tillför inte några extra pengar till de regionala flygplatserna . Detta är en politik som direkt hotar de regionala flygplatsernas överlevnad. tillför 2021 i direkt stöd till regionala flygplatser med reguljär flygtrafik. Anslag 1:16 Internationell tågtrafik Regeringen avser att handla upp nattåg till och . För detta avsätts som får användas . Detta är ytterligare ett exempel på en ineffektiv miljöåtgärd. avvisar regeringens förslag om anslagsökning med 2021, 2022 och 2023 för att finansiera andra prioriterade och för miljön effektivare reformer i budgetmotionen. Anslag 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Den regionala kollektivtrafiken har drabbats mycket hårt av krisen. Antalet resenärer har minskat och kraven från folkhälsomyndigheten om distansering har inneburit bibehållen turtäthet. anser att kollektivtrafiken är viktig för jobb, sysselsättning och miljö. Alternativen för regionerna att kunna kompensera för bortfallet är minskad turtäthet eller kraftigt höjda biljettpriser. Samtliga dessa alternativ vore skadligt för svensk ekonomi i behov av en rejäl återstart efter krisen. ökar anslaget med utöver regeringen till den regionala kollektivtrafiken för . Kopparklint (M)