mot · H8021836 · 2020-10-02 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning En mer human sjukförsäkring 1 Högre kvalité i utredningar 2 Begreppet normalt förekommande arbete 3 Undantag vid tidsgränser 4 Humanare bedömning för pensionärer 5 Stärkta möjligheter till rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning 6 Ökat stöd vid omställning 7 Höja taket för bostadstillägg för den med sjuk- och aktivitetsersättning 8 Återinför tillfällig sjukersättning 12 Ökad kompetens och stärkt stöd vid psykisk ohälsa 14 Det ska löna sig att arbeta 15 Studier som rehabilitering 16 Större möjligheter att prova ett nytt yrke 17 Stärkt skydd mot godtyckliga avslag 18 Förbättra skyddet av SGI 19 Inkludera hjälpbehov i ersättning till vuxna med funktionshinder 20 Justera den övre åldersgränsen för merkostnadsersättning 21 Vård av närstående – 22 Utred bredare koordineringsinsats ställer sig bakom det som anförs i motionen om högre kvalitet på utredningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändrad prövning vid rehabiliteringskedjans dag 180 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om undantag för fortsatt sjukpenning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer human prövning av arbetsförmåga för pensionärer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkta möjligheter till rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka stödet vid omställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja taket i bostadstillägget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka sjukersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjligheten till tillfällig sjukersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skräddarsy sjukskrivningsgraden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flexibel sjukskrivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad kompetens och stärkt stöd vid psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en parlamentarisk kommitté och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om incitament att återgå i arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om studier som rehabilitering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om större möjligheter att prova nytt yrke och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt skydd mot godtyckliga avslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt skydd av SGI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera hjälpbehov i ersättning till vuxna med funktionshinder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att justera den övre åldersgränsen för ersättning till vuxna med funktionshinder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten till ersättning för vård av närstående och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bredare möjligheter till koordineringsinsatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera nuvarande koordineringsinsats och tillkännager detta för regeringen. En mer human sjukförsäkring Vi ser med stor oro på den utveckling som skett inom sjukförsäkringen under både den förra och den nuvarande mandatperioden. Vi har berörts av många människoöden där sjuka kommit i kläm. Svårt sjuka som tvingas arbeta, människor som ser sina sjukdagar försvinna i väntan på vård och människor som fastnar i utanförskap trots önskan att arbeta eller studera. utgångspunkt är att den som är sjuk ska få bästa tänkbara rehabilitering och grundläggande ekonomisk trygghet. Den som har möjlighet att bli frisk ska få bästa tänkbara förutsättningar och incitament att återgå i arbete. Med en sjukförsäkring som sätter individens behov och möjligheter till rehabilitering i centrum, där sjuka får hjälp att bli friska och friska får hjälp att komma i arbete, behövs ingen bortre tidsgräns. kommer inte att verka för återinförandet av den bortre tidsgränsen. Istället föreslår vi stärkta möjligheter till rehabilitering som inte upphör förrän den försäkrade kan återgå i arbete samt en ordning där ingen som är sjuk tvingas i arbete eller hänvisas till . Det är uppenbart att problemen med omänskliga utförsäkringar har väldigt lite att göra med den bortre tidsgränsens vara eller icke vara. De flesta som utförsäkrats av den nuvarande regeringen hinner inte nå den tidigare bortre tidsgränsen . De allvarliga bristerna i dagens rehabiliteringskedja måste åtgärdas. För varje individ som har en möjlighet till tillfrisknande måste det finnas en tydlig rehabiliteringsplan och för dem som är långvarigt sjuka behöver möjligheten att övergå till sjukersättning förenklas. Det är viktigt att det finns incitament och tydliga drivkrafter för omställning till arbete. Istället för hot om utförsäkring vill vi istället skapa en rad av förslag med positiva incitament för hur denna omställning ska gå till. 1 Högre kvalité i utredningar saknas kvalité i uppgifterna runt personen som ansöker om sjukskrivning, och brister i sin roll som samordnare. Kontakten med försäkringstagaren sker oftast via mail och telefon. Personliga möten sker bara undantagsvis. Enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) (rapport 2017:9) håller inte bedömningarna som görs i olika steg i rehabiliteringskedjan tillräckligt god kvalité. Kvalitetsbristerna beror till stor del på att ärendena saknar ett grundläggande utredningsarbete. Även regeringens utredning SOU 2020:6 lyfter fram att utredningarna som ligger bakom beslut om sjukpenning är bristfälliga. Det kan till exempel handla om att i högre grad behöver träffa den försäkrade och på ett strukturerat sätt gå igenom både hinder och möjligheter för återgång i arbete. Det bör finnas en bättre samordning med Arbetsförmedlingens bedömning av personens arbetsförmåga. menar därför att det i utredningsarbetet måste finnas en regelbunden personlig kontakt med avstämningsmöten och kontrollstationer som involverar den enskilde, arbetsgivaren, hälso- och sjukvården samt . hålls avstämningsmöten vid behov, men vi menar att regeringen behöver utreda om dessa behöver göras obligatoriska och hållas regelbundet. Detta både tidigt i rehabiliteringskedjan och framför allt efter dag 365, så att människor inte lämnas utan ordentlig uppföljning och kontrollstationer. 2 Begreppet normalt förekommande arbete Efter dag 180 i dagens rehabiliteringskedja ska den försäkrade prövas mot arbete på hela arbetsmarknaden om det inte bedöms att denne kan återgå till tidigare arbete , eller om det anses oskäligt att pröva mot hela arbetsmarknaden. Vid dag 180 har det skett många utförsäkringar och enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) (rapport 2017:9) håller inte bedömningarna vid dag 90 och 180 i rehabiliteringskedjan tillräckligt god kvalité. Kvalitetsbristerna beror till stor del på att ärendena saknar ett grundläggande utredningsarbete. Mot bakgrund av detta ställer sig kritiska till dagens ordning där den som har sjukpenning förväntas helt byta yrke efter dag 180 och prövas mot normalt förekommande arbete. Detta har i praktiken inneburit att sjukskrivna prövas mot fiktiva fantasijobb som personen inte bedöms som anställningsbar hos Arbetsförmedlingen. beslutade regeringen att en särskild utredare skulle tillsättas för att se över regelverket kring sjukförsäkringen. Utredningen ”En trygg sjukförsäkring med människan i centrum” (SOU 2020:6) har resulterat i två delbetänkanden, ”Ingen regel utan undantag” samt ”En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering”. Syftet var bland annat att utreda tolkningen av begreppet normalt förekommande arbete och nuvarande tidsgränser. Utredningen lyfter kritik mot restriktiva och snäva tolkningar. Det har också funnits en brist på förutsägbarhet i beslut då det har funnits för stort utrymme för egna tolkningar av lagtexten. Men det har också funnits regionala tillämpningar och lokala processer som har påverkat besluten. Detta har i slutändan drabbat den enskilde där många utförsäkrats som de inte kunnat anställas vilket för många har resulterat i ekonomiskt svåra situationer. För att komma ifrån en del av problematiken föreslår utredningen att bedömningen ska göras mot sådant angivet arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Istället för fiktiva fantasijobb skulle då den sjukskrivne föreslås prövas mot en lista på yrkestitlar och arbetsbeskrivningar enligt Standard för svensk yrkesklassificering (SSYK). Detta skulle inte lösa hela problematiken och det finns fortfarande andra brister som behöver åtgärdas. Däremot skulle det vara ett steg på vägen för att minska risken för felaktiga och inhumana utförsäkringar. Vi föreslår därför att regeringen skyndsamt återkommer med lagförslag i enlighet med utredningen. Vi anser även att regeringen ska titta på möjligheten att endast prövas mot yrken inom sitt eget kompetensområde från dag 180 till dag 365 i rehabiliteringskedjan. Detta för att ha en chans att efter rehabilitering kunna återgå i det arbete som den sjukskrivne har utbildning i och inte behöva skola om sig på grund av strikta gränser i rehabiliteringskedjan. I de fall en omställning till annat yrke är oundviklig bör det istället ges tillräckligt med stöd för att kunna ställa om. 3 Undantag vid tidsgränser Som det ser ut finns rätt till sjukpenning efter dag 180 om arbete på den normala arbetsmarknaden inte kan utföras eller om det finns hög sannolikhet för återgång till sin arbetsgivare före dag 366. Detsamma gällde om det ansågs oskäligt att pröva mot hela arbetsmarknaden dag 180. Dessa undantag har dock tillämpats mycket restriktivt och människor har utförsäkrats alternativt tvingats till omställning tidigt i en sjukskrivning trots att det kanske funnits en chans att längre fram återgå till sitt arbete. föreslår utredningen 2020:6 att undantagen ska mjukas upp. Istället ska det räcka med att övervägande skäl talar för återgång i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365 för att bedömningen av arbetsförmågan mot hela arbetsmarknaden ska kunna skjutas upp från dag 181 till dag 366. Den som har haft nedsatt arbetsförmåga ska kunna få sin arbetsförmåga fortsatt bedömd mot arbete hos arbetsgivaren om hög grad av sannolikhet talar för återgång i detta arbete senast vid dag 550. Om det finns en chans att kunna rehabiliteras och återgå till sin arbetsgivare anser vi det vara det mest humana för personen som drabbas av en sjukskrivning. Därför bör regeringen lägga fram förslag till skyndsamt i enlighet med utredningen vad gäller undantag vid tidsgränser. 4 Humanare bedömning för pensionärer Delbetänkandet ”En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering” i utredning SOU 2020:6 föreslår att en person som är och därmed inte har långt kvar till pensionen inte ska behöva prövas mot hela arbetsmarknaden utan istället få sin arbetsförmåga i yttersta möjliga mån prövad mot sin nuvarande arbetsplats. Detta anser vi är ett rimligt och humant förslag som regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag till om. 5 Stärkta möjligheter till rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning Det finns flera byråkratiska hinder och för snäva lagtexter som leder till att människor hamnar i långa sjukskrivningar alternativt utförsäkras efter dag 180 utan att ha fått möjlighet till en tydlig rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning. Detta på grund av att även rehabiliteringsersättningen har varit knuten till rehabiliteringskedjan och inte beviljats om personen bedöms kunna ta ett normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden efter dag 181. Detta är helt ohållbart och behöver åtgärdas. Delbetänkandet ”En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering” i SOU 2020:6 framhåller vikten av att fler personer behöver ges möjlighet till en tydlig rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning och föreslår att dessa inte ska ta hänsyn till rehabiliteringskedjans tidsgränser. Utredningen kritiserar också att det finns en otydlighet kring vilken typ av åtgärder som kan ingå i en rehabiliteringsplan. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma med ett förslag som innebär utökad möjlighet till en rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning utifrån individuella förutsättningar. Vi anser även att en rehabilitering inte bara behöver vara knuten till arbetsplatsen utan ska kunna innehålla en bred palett av åtgärder. 6 Ökat stöd vid omställning I fall där en person inte kan återgå till sin arbetsgivare men ändå är arbetsför behöver personen ställa om för att stå till förfogande på arbetsmarknaden inom ett nytt yrke. Denna omställning kan vara en svår process efter en sjukskrivning. anser därför att regeringen måste utreda hur vi kan stärka deras möjligheter att få en upprättad rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning . Det kan exempelvis handla om rehabiliteringsåtgärder som är knutna till en ny arbetsplats, studier eller vårdinsatser med en omställningsmålsättning. Även regeringens delbetänkande ”En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering” lyfter vikten av att regeringen tar fram förslag för att personer ska få ett ökat stöd under en omställning. Detta kan vara av särskild vikt vid utmattningssyndrom som är den vanligaste orsaken till sjukskrivning, där arbetsplatsen också kan vara en del av problematiken. Det är inte heller ett rimligt krav att en person förväntas klara en 100-procentig återgång i tjänst på en gång vid en omställning. vill därför uppdra åt regeringen att utreda möjligheten att beviljas utökat stöd under en omställning i form av en tydlig rehabiliteringsplan där återgång i arbete kan ske i små steg. Regeringen bör även utreda möjligheten att vid behov få stöd av en särskild koordinator eller ombud under en omställning. 7 Höja taket för bostadstillägg för den med sjuk- och aktivitetsersättning Avsikten med det behovsprövade bostadstillägget är att det ska vara ett stöd som når de allra mest ekonomiskt utsatta. vill stärka det för att färre som drabbats av långvarig sjukdom ska tvingas flytta. Regeringen stärkte bostadstillägget för pensionärer så det borde vara högst aktuellt för regeringen att även stärka bostadstillägget för dem med sjuk- och aktivitetsersättning. 8 Återinför tillfällig sjukersättning Antalet avslag på ansökningar om sjukersättning har ökat dramatiskt under den förra mandatperioden, och nivåerna har nått så högt att vi anser att systemet kan betraktas som ej fungerande. Den socialdemokratiska regeringens åtstramningar har lett till att så många som åtta av tio fått avslag på ansökan om sjukersättning, vilket vi menar är en oroande utveckling som vi ser kritiskt på. I 2018:9 ”Om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning” framkommer det att det råder en betydande diskrepans mellan de villkor som reglerar rätten till ersättning och människors faktiska möjligheter att arbeta. Även utredningen ”En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering” lyfter behovet av en översyn av regelverket för sjukersättning. Risken är att regelverket är för snävt så att personer som egentligen borde ha rätt till sjukersättning istället stannar i långa sjukskrivningar med sjukpenning. Mot bakgrund av det menar att lättnader i regelverket kan anses motiverade. vill därför uppdra åt regeringen att lätta på regelverket så att fler kan ta del av ersättningarna. Detta bland annat genom att införa möjligheten till tillfällig sjukersättning där kontrollen av arbetsförmågan kan omprövas, och där möjligheterna att koppla denna typ av sjukersättning till insatser för vård och rehabilitering ses över. Givetvis ska möjligheten till en permanent form av sjukersättning för dem som har kronisk sjukdom eller funktionsnedsättning kvarstå. menar att den som är kroniskt sjuk ska ha en ekonomisk trygghet. De som är mest utsatta är de som har garantiersättning inom sjukersättningen. Regeringen bör därför utreda möjligheten att höja sjukersättningen för att stärka ekonomin för några av de mest utsatta i samhället. vill verka för att ta bort systemet där nivåerna för utbetalning av ersättning under en sjukskrivning är låsta till 100, 75, . Detta gör att de fyra förmånsnivåerna för sjukpenning och sjukersättning inte alltid sammanfaller med den försäkrades faktiska arbetsförmåga. I förarbetena till proposition 1989/90:62 Om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet m.m. ändrades nivåerna om . Det framhålls att förändringen gjordes för att förbättra förutsättningarna för yrkesinriktad rehabilitering och ge en smidigare återgång till arbete efter en lång sjukskrivning. Vi menar att det finns anledning att återigen se över systemet och göra det ännu mer flexibelt. Det finns ingen anledning att politiker ska lagstifta om att en människa endast kan vara sjuk på dessa nivåer. Det måste istället vara en bedömning utifrån individen och dennes läkare, i samråd med den aktuella arbetsgivaren, och . Förutom att ge mer makt åt den sjukskrivne generellt ser vi detta som ett sätt att möta behoven för de människor som drabbats av psykisk ohälsa. Sjukskrivning till följd av psykisk ohälsa ökar och är den vanligaste sjukskrivningsorsaken. För en person som opererat höften och är på väg åter i arbete är ett steg om kanske fullt rimligt, medan den som drabbats av till exempel utmattningsdepression kanske behöver prova att arbeta till en början. Regeringen bör därför ta fram förslag som innebär att sjukskrivningens nivå med tillhörande ersättning, respektive den bedömda arbetsförmågan, ska kunna ändras i steg om . På olika håll i landet har det genomförts försöksprojekt med flexibel sjukskrivning. Den flexibla sjukskrivningen har inneburit att personer som genomgår en cancerbehandling har kunnat arbeta när de har känt att de orkar och kan. Tyvärr har projektet i alla fall i avslutats på grund av att bedömt att det finns delar som inte överensstämmer med nuvarande lagstiftning. Däremot uppgav majoriteten av de patienter som använt sig av flexibel sjukskrivning att de hade positiva upplevelser av arbetssättet. Resultaten visar att de upplevt en bättre psykisk hälsa och en minskad sjukdomskänsla . Det visar även att de upplever att det varit enklare att återgå i arbete på grund av flexibel sjukskrivning. Detta sammantaget anser vi pekar på att det finns skäl för regeringen att utreda möjligheten att undanröja de lagmässiga hinder som uppdagats för att fortsätta med flexibel sjukskrivning. Individens bästa måste komma i främsta rummet, inte byråkratiska regelverk som stoppar något som kunnat hjälpa människor. Detta skulle även kunna vara en viktig reform för att stötta människor med psykisk ohälsa att stegvis kunna återgå i arbete, i den takt som är möjligt. Regeringen bör därför följa upp försöksprojektet och utreda möjligheten att undanröja lagmässiga hinder samt att genomföra reformen i hela landet och omfatta fler diagnoser än cancer. 12 Ökad kompetens och stärkt stöd vid psykisk ohälsa Psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken till sjukskrivning och det finns ett stort behov av att stärka stödet till den drabbade personen och öka kompetensen hos berörda myndigheter genom hela rehabiliteringskedjan. Många upplever sig illa bemötta då deras individuella situation inte passar in i ett stelbent system främst gjort för fysiska diagnoser. Den psykiska ohälsan är också ett jämställdhetsproblem då sjukfrånvaron är nästan dubbelt så hög bland kvinnor som bland män. Den vanligaste psykiatriska diagnosen är reaktioner på stress som leder till utbrändhet. Sammantaget finns det stora brister i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen kopplat till psykisk ohälsa. Enligt ”Bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa” fungerar utvärderingen av arbetsförmåga så pass dåligt att det föreligger en risk att regelverket för sjukförsäkringen inte tillämpas på ett likformigt och rättssäkert sätt. Av ”Försäkringsmedicinskt beslutsstöd” framgår det att det förekommer alltför stora variationer i hur beslutsstödet tolkas, särskilt i de fall då personen i fråga får flera diagnoser , så kallad samsjuklighet. Detta medför att många individer kommer i kläm och inte behandlas på ett rättssäkert sätt. Vi vill därför uppdra till regeringen att ta fram konkreta förslag på hur stödet till en person som drabbas av psykisk ohälsa kan stärkas i sjukskrivningsprocessen. Vi menar exempelvis att personer vid behov ska få hjälp av en koordinator i kontakt med alla berörda myndigheter samt få en individuellt utformad rehabiliteringsplan som inte tar hänsyn till rehabiliteringskedjans tidsgränser. De med psykisk ohälsa behöver även beredas möjligheten att tidigt i processen komma i kontakt med en psykolog eller psykoterapeut, både för behandling och för att få kompletterande bedömning av arbetsförmåga eftersom detta är svårt för många läkare att bedöma. För att personalen inom och andra berörda myndigheter på ett mer adekvat sätt ska kunna bemöta människor med psykisk ohälsa behöver också kompetensen och kunskapen om psykisk ohälsa stärkas. Det finns ett stort och utbrett missnöje med hur sjukförsäkringen fungerar och allt fler röster höjs för att protestera mot omänskliga utförsäkringar. I vissa tragiska fall har människor till och med valt att ta sitt eget liv på grund av en utförsäkring. Denna kris borde få både regering och riksdag att ta frågan på stort allvar. För en långsiktig strategi för sjukförsäkringen, som inte ändrar inriktning vid varje politiskt skifte. Därför anser vi att regeringen bör tillsätta en ny parlamentarisk kommitté, där en nationell strategi tas fram för en human och hållbar sjukförsäkring för alla inblandade aktörer. Ett särskilt fokus behöver läggas på att bättre anpassa hela sjukvårdskedjan för dem med psykisk ohälsa. En viktig del är också att se över hur samarbetet mellan , Arbetsförmedlingen, hälso- och sjukvården samt arbetsgivaren kan fungera bättre för att den enskilde inte ska ”ramla mellan stolarna”. Syftet är att få ett bättre och mer hållbart stöd samt en högre kvalité i bemötande och rehabilitering. 14 Det ska löna sig att arbeta Det är positivt att det finns en möjlighet till viss arbetsträning med bibehållen ersättning, men för många som varit sjukskrivna länge kan återgång i deltidsarbete för lön som innebär neddragning av ersättning orsaka en ekonomisk förlust. Vi vill istället skapa positiva incitament för att långtidssjukskrivna ska kunna återgå i arbete. Detta genom att den sjukskrivne i arbete får behålla en extra del av sjukersättningen eller sjukpenningen även om personen uppbär lön. Vi menar att ska alla ges samma möjlighet att prova sin arbetsförmåga, oavsett aktivitetsersättning, sjukersättning eller sjukpenning. Vi vill uppdra till regeringen att utreda ett förslag som innebär att personer ges möjligheten att prova sin arbetsförmåga och lönearbeta utan att ersättningen från påverkas. Vid lönearbete ska ersättningen gradvis minskas. Resultatet blir att den som vill ta steget ut i arbete får en extra morot den , även i de fall personen bara har möjlighet att arbeta på en begränsad nivå. 15 Studier som rehabilitering Studier på deltid kan för många långtidssjukskrivna vara början på en väg tillbaka i arbete.