mot · H7023525 · 2020-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:110 Operativt militärt stöd mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvidgning av lagtexten om regeringens rätt att ta emot och begära militärt stöd från till att även innefatta samtliga EU- och Natomedlemmar inklusive och tillkännager detta för regeringen. bygger sin säkerhet tillsammans med andra. Solidaritetsförklaringen (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10) innebär att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om skulle drabbas. I Lissabonfördraget artikel 42.7 (prop. 2007/08:168) slås det även fast: ”Om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium, är de övriga medlemsstaterna skyldiga att ge den medlemsstaten stöd och bistånd med alla till buds stående medel i enlighet med artikel 51 i stadga.” Denna försvarspolitiska inriktning fördjupades med samförståndsavtalet om värdlandsavtal (prop. 2015/16:152). Det operativa militära samarbetet mellan och Bland försvarspolitiska samarbetspartner intar av naturliga skäl en särställning. och har många av gemensam historia. Under vinterkriget och fortsättningskriget organiserades den 8 000 man starka svenska frivilligkåren som i praktiken var ett militärt stöd. var neutralt i övriga konflikter under men i relation till , som alltid har varit viktigt för säkerhet, förklarade vi oss som icke krigförande. gav också omfattande stöd i form av utrustning, vapen och andra förnödenheter. Svenska fabriker monterade ihop många importerade fordon och maskiner innan de skickades till . Säkerheten i är dessutom av avgörande betydelse för eftersom nästan all import och export med andra västländer sker sjövägen, endast en liten del kommer landvägen över gränsen från i . Det fördjupade militära samarbetet mellan våra länder har skapat förutsättningar för ett gemensamt agerade med operativa militära resurser. Ett utmärkt exempel är (), som upprättades och uppnådde initial operativ förmåga . Stridsgruppen har förmåga att, om nödvändiga politiska beslut fattas, genomföra gemensamma operationer. Även svenska och finska flygstridskrafter har övat att ingå som integrerade delar i varandras luftförsvar. Detta samarbete mellan de båda länderna i fredstid har många vinster, inte minst för att kunna vara krigsavhållande för en eventuell angripare. Författningsändringar för att säkerställa att stöd snabbt och lagenligt kan ges eller tas emot vid behov är ett naturligt steg i detta militära samarbete. Det formaliserar de politiska beslutsprocesserna, ger ökad ömsesidig trovärdighet mellan våra länder och förenklar det operativa militära samarbetet mellan de svenska och finska försvarsmakterna. Det är dock viktigt att inte glömma bort att har fler försvarspolitiska samarbeten än med , exempelvis med och . Med dessa nordiska länder delas lägesinformation till sjöss och i luften, dessutom genomförs gemensamma övningar som förenklar tillträde till varandras territorium. Även fler länder ingår i övningar som (2017 och 2018) samt de återkommande Natoövningarna Trident Juncture och Trident . Erfarenheter från simuleringar och övningar visar att det vid kris eller krig sannolikt kommer att uppstå situationer som kräver beslut om givande eller tagande av operativt militärt stöd. Sådana beslut måste kunna fattas snabbt av regeringen, medan beslut av även i skyndsamma fall kan ta . Därför borde lagen om regeringens rätt att ge eller begära militärt stöd utvidgas från att enbart gälla till att inkludera samtliga EU- och Natoländer inklusive . Det är dessa två strukturer som ska utgöra fundamentet för den svenska säkerhetspolitiken. Liberalerna anser att det ligger i intresse att bli fullvärdig medlem i Nato, men och i avvaktan på detta bör en breddad lagstiftning i enlighet med vad som föreslås i denna motion genomföras. Den författningsreglering som föreslås i propositionen innebär inte ömsesidiga försvarsförpliktelser, utan om att skapa faktiska förutsättningar för ett gemensamt operativt agerande med militära resurser utan att detta i sig medför skyldigheter att agera på ett visst sätt i en viss situation. En breddad lagstiftning kommer alltså i praktiken att vara tillämplig för de Nato- och EU-länder som gränsar till eller som har militär närvaro i vårt omedelbara närområde. I en säkerhetspolitisk kris behöver regeringen handlingsfrihet i valet av medel som stöd för att skydda landet. Om fler länder inkluderas i lagen om operativt militärt stöd mellan och får regeringen inte bara denna handlingsfrihet; får även juridisk möjlighet att uppfylla de utfästelser som görs i solidaritetsförklaringen och i Lissabonfördraget. Gulan Avci (L)