mot · H8021933 · 2020-10-02 00:00:00 — En grundskola i världsklass ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betyg ska ges från och med årskurs fyra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betyg ska ges i varje enskilt ämne i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frånvaro ska åtgärdas och införas i betyget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kunskapssatsning i svenska språket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den obligatoriska modersmålsundervisningen, de nationella minoritetsspråken undantagna, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av obligatorisk förberedelseskola för nyanlända elever och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betona den svenska kulturen och kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av en klassikerlista och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att timplanen i matematik bör delas upp årskursvis och nivågruppering i matematik, svenska och engelska bör införas fr.o.m. årskurs 7 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolan ska möjliggöra fysisk aktivitet för elever i anslutning till skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjliggörande av läxhjälp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad och förtydligad studie- och yrkesvägledning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat särskilt stöd för särbegåvade elever och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat särskilt stöd för elever med särskilda behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolan ska vara partipolitiskt neutral och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att på frivillig basis införa skoluniform i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell riktlinje för individanpassad skolmat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ordning där elever ska nå målen i viktiga kärnämnen innan de fortsätter i nästföljande klass, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fokus på faktakunskaper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt till hemundervisning till skydd för särskilt sårbara personer vid extraordinära händelser samt att detta förs in i skollagen, och detta tillkännager för regeringen. Skolan är vid sidan av familjen oerhört viktig för barns och ungdomars utveckling. Ett fungerande utbildningssystem med ordning, trygghet, god arbetsmiljö och höga förväntningar på eleverna är grundläggande förutsättningar för såväl elevernas kunskapsinhämtning som lärarnas och skolpersonalens arbetssituation. Skolan ska utgöra en positiv lärandemiljö där alla trivs och utvecklas. Dessvärre har problem med försämrad arbetsmiljö och studiero, minskad trygghet, ökning av hot och våld samt oroväckande hög frånvaro blivit alarmerande på många skolor. Detta åtgärdas genom skärpta krav på ordning och uppförande, samt andra insatser som medverkar till en god arbetsmiljö. Det finns en tydlig koppling mellan hur väl en skola fungerar och vilka resultat den levererar. Tyvärr är skolans nuvarande utveckling inte uppmuntrande. Kunskapsresultaten hos svenska elever ligger mycket lägre än och vi ställer oss kritiska till den kunskapsförbättring som redovisades i Pisa-undersökningen 2018. Skolans uppgift är att stödja och utveckla alla elever, vilket innefattar både resultatmässigt svagare elever och elever med redan höga resultat. För att kunna tillgodose elevers olika behov behövs tidiga betyg, återinförd undervisning i mindre grupp, nivågruppering av undervisningen i matematik, svenska och engelska, samt bättre möjligheter att gå om en årskurs ifall kunskapskraven inte uppnåtts. Kunskapsmålen behöver konkretiseras och de orimliga kraven på analytisk förmåga för grundskolebarn måste tas bort. Undervisning och betygssättning behöver återgå till fokus på faktakunskaper. Utan dem är det inte möjligt att vare sig få förståelse eller kunna analysera. Med detta nya fokus kommer flit att löna sig, pojkars skolresultat kommer förmodligen att förbättras och betygssättningen att förenklas och bli mer rättssäker. befinner sig i en akut migrationskris där systemet fylls på med elever som inte kan svenska, inte har kunskap om svenska värderingar och i många fall inte heller har de grundläggande kunskaper inom kärnämnena som skolkamraterna införskaffat sig under skolgången i . fick undanta av alla elever i , huvudsakligen på grund av otillräckliga svenskkunskaper för att kunna genomföra provet. Detta var den största exkluderingsgraden av elever av alla deltagande länder. Genomsnittet för var en exkludering på . Nyanlända elever ska placeras i obligatoriska förberedelseskolor med krav på erhållna kunskaper i kärnämnena i nivå med aktuell klass innan överflyttning sker. En generell satsning på svenska språket krävs och den obligatoriska modersmålsundervisningen ska avskaffas. Skolans betydelse för förmedling av förståelse och acceptans för vår svenska kultur och vårt svenska kulturarv kan inte överskattas. En klassikerlista behöver införas för gemensamma referenspunkter, kritiskt tänkande ska stimuleras och politisk åskådning får inte utgöra grund för diskriminering. Daglig fysisk aktivitet behöver schemaläggas för bättre studieresultat och elevhälsa, samt tillgången till individanpassad skolmat ska följa nationella riktlinjer. Coronapandemin har synliggjort behovet av bättre förberedelse inför oförutsägbara extraordinära händelser. När befolkningen ställs inför allvarliga hot behöver skolan kunna erbjuda flexibilitet för särskilt sårbara individer. Sammantaget utgör våra förslag fundamentet för en grundskola i världsklass. Betyg från och med årskurs 4 Betyg ska införas från och med årskurs fyra. beslutade att införa försöksverksamhet med betyg från och med årskurs fyra i ett antal skolor. Försöksverksamheten har föreslagits utökning i promemoria ”Möjlighet till betyg från årskurs 4”. Detta är positivt och ett steg i rätt riktning, men inte tillräckligt. Fördelarna med att införa tidiga betyg är flera. Betyg medverkar till att höja kunskapsnivån och kvalitetsnivån i skolan, tydliggör kunskapsmålen och synliggör elevernas kunskapsutveckling. Tydliga utvärderingar och betyg ska vara en naturlig och integrerad del av den svenska skolan. Betyg i relativt tidiga årskurser möjliggör tidig upptäckt av barn i behov av stödinsatser, vilket är det enskilt viktigaste argumentet. Betyg gör det också möjligt för föräldrarna att få en mer rättvis bild av sitt barns kunskapsnivå. De omdömen som ges verbalt till elever och föräldrar har i praktiken inte visat sig vara tillräckliga. Betyg i varje enskilt ämne Det ska finnas en likvärdighet i betygssättning där samma regler och system gäller för alla skolor. Kunskaper ska också utvärderas och presenteras så stringent som möjligt. Därför vill vi att rektorer inte ska kunna besluta om sammanfattande betyg i SO-ämnen (samhällsorienterande ämnen) och NO-ämnen (naturorienterande ämnen). Det som gäller nu är att rektorer för skolor som har ämnesövergripande undervisning i natur- och samhällsorienterande ämnen kan välja att sätta sammanfattande betyg i årskurs sex. Den valfriheten ger stora skillnader mellan skolor, vilket medför ojämlikhet och svårighet att jämföra förutsättningar och resultat. Om alla elever får betyg enligt samma system så har de mer likvärdiga förutsättningar, krav på kunskapsinhämtning och i att uppvisa inhämtade kunskaper. Om betyg ges i varje enskilt ämne så innebär det en fokusering på varje specifikt ämne och ett tydliggörande av vad som krävs gällande kunskapsinhämtningen. För elever ger det med stor säkerhet större engagemang i varje enskilt ämne. En nackdel med sammanfattande betyg är också risken att krav inte ställs i samma omfattning på att uppvisa kunskaper i enskilda ämnen eftersom att ämnena ”buntas ihop” i en grupp. För att inhämta kunskap behöver eleverna vara närvarande i skolan. Närvaro ska främjas och frånvaro ska åtgärdas och noteras i betyget. Även i kommande yrkesliv är det av största vikt att vara delaktig och närvarande. Det är därför nödvändigt att det lärs in från start i skolan och att åtgärder sätts in på ett tidigt stadium vid olovlig frånvaro. informerar om att rektorn är skyldig att utreda upprepad och längre frånvaro, samt att vårdnadshavare ska informeras. Dock ges väldigt lite information om åtgärdande. Skolan ska agera proaktivt. Närvaro ska kontrolleras och dokumenteras och det ska sättas in åtgärder vid frånvaro. Vårdnadshavare ska få information från skolan vid elevens frånvaro. Elever med olovlig frånvaro har uppvisat bristande ansvarstagande och det är rimligt att detta framgår i betyget. Kunskapssatsning i svenska språket Samtalsspråket i skolan ska alltid vara svenska under lektionstid undantaget språklektioner, skolor för nationella minoriteter samt internationella skolor. Att tala svenska med sina svenska och utländska kamrater på ett vardagligt sätt under lektionstid och i skolan är troligen det mest effektiva sättet att lära sig svenska. Förstärkt svenskundervisning ska också ges till elever med svårigheter i det svenska språket där resurserna tas från den nuvarande modersmålsundervisningen. Avskaffa den obligatoriska modersmålsundervisningen För att invandrare ska kunna tillgodogöra sig undervisning och integreras i det svenska samhället är det avgörande att de snabbast möjligt lär sig svenska. Den obligatoriska modersmålsundervisningen, minoritetsspråken undantagna, ska därför avskaffas. I många fall används modersmålet inom familjen . Att lägga resurser på modersmål i stället för det svenska språket är inte ett rationellt användande av resurserna. I debatten hörs ofta argumentet att modersmålsundervisning underlättar tillgodogörandet av ett andraspråk. Resultatet från en dansk undersökning, publicerad vid Sciences, visar emellertid att modersmålsundervisning inte gynnar inlärning av danska och inte heller inlärning av andra ämnen. En annan undersökning, som utfördes i av Kommunernas forskningsenhet AKF, visar att det inte finns statistiska bevis för att modersmålsundervisning ger en positiv effekt för tillgodogörandet av det nya hemlandets språk. Dagens modersmålslärare kan erbjudas arbete i förberedelseskolor, alternativt utbilda sig till lärare i grundläggande svenska. Modersmålsundervisning kan naturligtvis förekomma, men ska i så fall bekostas av brukarna själva och ske utanför ordinarie skoltid. Skollagen ska ändras i enlighet med detta. Invandrade elever har specifika behov och behöver lära sig svenska för att kunna tillgodogöra sig utbildning. Behov finns även ofta av grundläggande kunskaper i de övriga ämnen som jämnåriga elever redan har. Det krävs en helt ny strategi för att möta denna problematik. Det finns kommuner som har någon typ av förberedelseskola eller förberedelseklasser. Att ha möjlighet att inrätta detta är inte tillräckligt. vill införa obligatorisk förberedelseskola för alla nyanlända elever. Denna verksamhet kommer att ligga i egna lokaler, avskild från skolans ordinarie verksamhet. I förberedelseskolan organiseras svenskundervisningen på tre nivåer där nivån anpassas efter elevernas förutsättningar. Innan överflyttning till ordinarie undervisning ska eleven ha godkänt på ett nationellt prov utformat av i svenska, samhälls- och medborgarkunskap, engelska och matematik för den årskurs som ska påbörjas för att säkerställa att eleven kan följa med i undervisningen. Elever slussas över från förberedelseskola till ordinarie undervisning genom inledande kontakttid i tilltänkt klass. På så vis erhålls likvärdig standard i alla kommuner istället för det godtycke som råder och läraren i den mottagande klassen får på så sätt en mer homogen grupp, vilket främjar studiero och undervisningskvalitet. Det behövs en nationell läroplan för förberedelseskolor som bör bygga på rekommendationer. ska bidra till att ta fram lämpligt material och garantera att denna verksamhet fungerar likvärdigt över hela landet och att elever inte överförs till vanliga klasser innan de kan följa undervisningen. Svenska 2 ska avskaffas. Förslaget med förberedelseskolor bygger i stora stycken på befintlig personal. Genom att avskaffa modersmålsundervisning och istället erbjuda modersmålslärare arbete i förberedelseskolan tillsammans med behöriga lärare, så utnyttjas resurserna på mest effektiva sätt. Förberedelseskolan kommer att hysa såväl förberedelseklasser som kompletterande stödundervisning. Efter skoldagen förblir förberedelseskolan tillgänglig för de överflyttade elever som känner att de behöver extra stöd med det egna språket som referens, vilket är möjligt eftersom förberedelseskolan har knutit till sig tvåspråkig personal enligt ovan. På så vis kommer överflyttade elever också i kontakt med nyanlända elever och blir en inspirationskälla för dem. Denna form av förberedelseskola gynnar både elever i den ordinarie skolan samt nyinvandrade elever eftersom de nyanlända rustas för ordinarie undervisning innan de blir del av den. Betona den svenska kulturen och kulturarvet Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan till stor del också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vår svenska kultur och vårt svenska kulturarv. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, samhällssystem, traditioner, normer, värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar som utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar, och då framför allt gemensamma normer, värderingar, språk, samhälls- och levnadssystem, regler, riktlinjer, medborgaransvar och hur vi ska behandla varandra, är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolan bör därför betona vår kultur, den kristna etiken och den västerländska humanismens centrala betydelse för vårt samhälle, samt vårt immateriella och materiella kulturarv – det vill säga tidigare generationers samlade kunskap och erfarenheter samt bekantskap med äldre föremål, fornlämningar, kulturmiljöer och byggnadsverk. Vi vill betona att arbetet med den svenska kulturen i skolan inte får prioriteras bort. Det ska därför läggas till under målen i samtliga läroplaner så att lydelsen blir: ”Skolan ska ansvara för att varje elev efter genomgången grundskola har fått kunskaper om och insikt i de svenska, nordiska och västerländska kulturerna och kulturarvet samt fått grundläggande kunskaper om de nordiska språken. Detta med fokus på den svenska kulturen, kulturarvet och språket.” Svensk, nordisk och västerländsk kultur och kulturarv, med betoning på det svenska, ska placeras i samband med samhällsorienterande ämnen och samhällskunskap i timplanerna, men även tas upp inom ämnena historia och svenska och ska testas genom prov på samma sätt som för övriga ämnen. Det ska inte vara möjligt att i undervisningen negligera detta. Behovet av gemensamma referenspunkter och gemensamma värden har aldrig varit större än i dagens . God läsförståelse och att behärska det svenska språket är alldeles nödvändigt. Det är viktigt att elever stiftar bekantskap med de stora litterära författarna genom historien. De behöver få en litterär referensram för att utveckla språklig förmåga och kunskaper om det svenska, nordiska och västerländska kulturella arvet. Denna klassikerlista ska ingå i en kulturkanon som ska tillgängliggöras för alla elever och innehålla de klassiska litterära verken, klassiska filmer, konst, teateruppsättningar och musikverk. Klassikerlistan ska följa elever genom hela skolan från förskolan där högläsning blir aktuellt, till och gymnasiet. Listan ska anpassas för årskurserna, implementeras i skolans styrdokument och användas inom undervisningen. Läsning av litteratur utgör för övrigt ett exempel på en synnerligen lämplig läxa eftersom eleven kan klara av den på egen hand. Årskursvis indelning av timplanen och nivågruppering Matematik är ett viktigt ämne och gör sig gällande inom många områden. Mot bakgrund av matematikens och naturvetenskapens oersättliga betydelse för tillgången på goda ingenjörer är det olyckligt att intresset och kunskaperna i matematik och naturvetenskap fallit drastiskt . Timplanen i matematik för bör delas upp årskursvis för att öka möjligheterna att upptäcka elever som halkar efter i undervisningen, men också för att tydliggöra vad eleverna ska ha lärt sig efter varje årskurs. Elevers inlärning sker inte alltid i samma takt. Med nuvarande undervisning riskerar elever med något långsammare inlärning att hamna efter i undervisningen och tappa motivationen. riskerar elever med snabbare inlärning att tappa motivationen för att de saknar utmaningar. En nivågruppering av matematik ska införas på två nivåer, en särskild och en allmän nivå, från och med årskurs sju. På samma sätt ska ämnena svenska och engelska nivågrupperas. Nivågrupperingen ska vara flexibel och eleverna ska vid behov kunna byta undervisningsnivå. På så vis kan nivågrupperingen tjäna som stöd för alla elever. Daglig fysisk aktivitet för elever har drivit frågan om utökad idrottsundervisning. Den föregående regeringens beslut i infördes . Att antalet undervisningstimmar har ökat är bra, men vi vill poängtera värdet av att den fysiska aktiviteten sker . Detta kan ske i anslutning till skolan men även utanför lektionstid och genom olika typer av samverkansprojekt. Idrottsföreningar kan till exempel besöka skolan, informera om sin verksamhet och ge elever möjlighet att prova idrottsaktiviteter innan lektionsstart , på eftermiddagar efter lektionsslut eller eventuellt vid håltimmar. Ett bra exempel är det så kallade . Det startade som ett samverkansprojekt mellan skola, idrottsföreningar och forskning. Projektet visade att barn och ungdomar som fick en timmes fysisk aktivitet även förbättrade sina studieresultat. Störst var skillnaden för pojkarna. Vikten av god hälsa och ökad rörlighet ska betonas. Idrottsundervisningen bör vara organiserad så att den stimulerar till rörlighet och motion, mer än tävling och prestation. Forskning inom fysiologi har visat att ökad fysisk rörlighet är bra för hjärnan och hjärtat, ger bättre koncentrations- och inlärningsförmåga, ökat välbefinnande, stärkt självförtroende, samt ökad social förmåga. Daglig fysisk aktivitet kan även begränsa den ökande barnfetman. Läxor är en grundläggande del av skolgången och ett viktigt komplement till den schemalagda undervisningen. Nuvarande regering har genom januariöverenskommelsen beslutat att införa så kallad läxhjälpsgaranti. avvisar med bestämdhet förslag från olika håll om att ta bort läxor, eftersom läxor utgör ett naturligt och avgörande inslag i lärandet. Det finns dessutom en mängd läxor som inte kräver stöd av några större förkunskaper så som stavning, glosor, träning på multiplikationstabell, utantillinlärning, läsning, välskrivning med mera. Vi vill även framhålla att arbetet med läxor kan utgöra kvalitetstid mellan barn och föräldrar. Elever i behov av läxhjälp i yngre årskurser ska erbjudas läxhjälp via fritidshemsverksamheten, vilket möjliggörs genom aktuellt förslag om ökad personaltäthet på fritidshemmen. Detta förslag i kombination med att skolan erbjuder elever från årskurs 4 möjlighet till läxhjälp efter ordinarie skoltid i skolans lokaler, motsvarar ”läxhjälpsgaranti”. Utökad och förtydligad studievägledning ska stärkas och effektiviseras i . Det är viktigt att elever hittar rätt i valen av vidareutbildning till framtida yrkesväg och att de i möjligaste mån lämnar skolan med goda utsikter på arbetsmarknaden. Det ska införas ett tak för hur många elever en studie- och yrkesvägledare har ansvar för. Studie- och yrkesvägledarnas roll och ansvar behöver förtydligas och samordnas, kompetensutveckling behöver möjliggöras, digitalt vägledningsstöd behöver utvecklas och karriärvägledningsperspektivet behöver förstärkas i olika skolämnen. I högstadiet ska varje elev utföra en veckas obligatorisk prao där ett omdöme ges som bifogas slutbetyget. Skolverksamheten och elevernas skolvardag ska ha koppling till arbetsmarknaden. Lärare och övrig personal bör visa engagemang kring målet med skoltiden – att lära sig saker, forma sin framtid och erhålla ett yrke. Samtal om framtiden ska vara ett naturligt inslag i utbildningen från första klass och studie- och yrkesvägledaren ska introduceras redan i tidiga årskurser genom besök och samtal kring vilka fantastiska möjligheter det finns. Elever bör ges möjlighet till kontinuerliga möten med yrkesverksamma och arbetsliv under årskurser i mellan- och högstadiet. Skolor eller aktuell kommun kan till exempel anordna minimässor där eleverna får träffa olika arbetsgivare och branscher som inspirerar till ett framtida yrkesliv. På högstadiet bör detta ske i anslutning till praon. Särskilt stöd för särbegåvade elever Elever som klassas som särbegåvade, det vill säga har ovanligt lätt för sig i skolan och behöver gå snabbare fram i sitt lärande, blir ofta utan stöd som stimulerar deras utveckling och kunskapsinhämtning. Att vara särbegåvad kan i många fall vara en gåva, men medför ibland svårigheter. Elever som inte får sin särbegåvning uppmärksammad av skolan kan utveckla koncentrationssvårigheter eller andra symtom, till exempel bli stökiga eller oroliga när den vanliga undervisningen inte erbjuder utmaningar eller upplevs givande. SKR tog fram en handlingsplan för särskilt begåvade elever 2016. Handlingsplanens tre strategier – accelererad skolgång, berikning genom avancerade undervisningsmoment, samt möten med andra särbegåvade och spetsundervisning – bör ligga till grund för det extra stöd som särbegåvade ska erhålla. Mentorskap är en möjlighet för särbegåvade elever att stödja andra elever i skolarbetet, vilket kan vara utvecklande för båda parter. Dessa insatser ska noteras i den särbegåvades betyg. Vårt förslag om satsning på stödpersonal möjliggör delvis satsningar på särbegåvade elever. Särskilt stöd för elever med särskilda behov Vissa elever har behov av extra stöd för att följa med i undervisningen. Elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, vars behov inte tillgodoses i den vanliga klassundervisningen, ska erbjudas små resursstarka undervisningsgrupper där pedagogerna har adekvat kompetens. Dessa elever bör fortsättningsvis höra till den ursprungliga klassen och delta i den undervisning som fungerar. I de fall eleven flyttas till resursskolor med andra rektorer avgörs elevens hemvist från fall till fall. Skolan präglas ofta av pedagogik där ett stort ansvar läggs på eleverna själva för sin kunskapsinhämtning. Denna typ av pedagogik passar redan motiverade elever, vilka oftast kommer från studievana hem. Ökad grad av självstudier i tidiga åldrar gör att elever med särskilda behov får än svårare att följa med i undervisningen. Pedagogiken inbegriper dessutom ofta grupparbeten – där ambitiösa elever inte sällan blandas med mindre motiverade elever för att ett arbete ska färdigställas – eller består av kooperativ inlärning där elever används som hjälplärare genom placering invid mer hjälpbehövande elever i klassrummet.