mot · H8022953 · 2020-10-06 00:00:00 — En utvecklad sjukvård och omsorg i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka patienters rättigheter i patientlagen för att ge patienter rätt att välja slutenvård på en valfri klinik i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga patientens rättigheter i hälso- och sjukvårdslagen för att säkerställa att patienten, då en remiss ska tas fram, ges information om det aktuella väntetidsläget på samtliga kliniker som erbjuder patientens behandling eller åtgärd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla den nationella portalen 1177, för att säkerställa att allmänheten förses med lättförståelig och aktuell kvalitets- och väntetidsinformation som kan användas vid jämförelser av prestation hos olika vårdgivare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en ny lösning som säkerställer tillgång till digitala vårdtjänster i hela landet ska se ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att garantera en nationell lösning för den digitala vården genom att se över möjligheten att utveckla den nationella portalen 1177 som gemensam portal för marknadens digitala vårdtjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur alla kommuner och regioner kan få kunskap om och bättre förutsättningar att implementera redan beprövade och välfungerande lösningar för vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över integritets- och dataskyddslagstiftningen för att säkerställa att patienternas integritet kan bevaras som informationsutbyte genom digitala plattformar i vården möjliggörs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för en snabb implementering av förslagen i SOU 2020:19 för att stärka samverkan i hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta fram nationella riktlinjer för vilka tilläggstjänster som inte är offentligfinansierade som patienter ska erbjudas att betala själva för i sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till ett nationellt reglerat ramverk för privata sjukvårdsförsäkringar i syfte att stärka transparensen och konsumentskyddet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tydliggöra gränsdragningen mellan hälso- och sjukvården och tandvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av skillnader i nivåer för försörjningsstöd i syfte att minska de geografiska ojämlikheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av skillnader i nivåer för vårdavgifter i syfte att minska de geografiska ojämlikheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reglering av under vilka förutsättningar vård kan ges till en patient som själv saknar förmåga att samtycka, och av vem som ska besluta i dennes ställe, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera kommunernas anhörigstöd i syfte att utveckla riktlinjer för ett mer välfungerande anhörigstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att skapa en nationell beställningsorganisation för ambulanshelikoptrar för att öka samordningen av resurserna mellan regionerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att precisera transplantationslagen för att ange under vilka förutsättningar sjukvården får vidta medicinska insatser och organbevarande behandling i livets slutskede och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja administrativa hinder för att möjliggöra donation från fler levande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka kriterierna för organdonation så att vården även kan respektera donationsviljan hos personer som avlider genom cirkulationsstillestånd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att implementera en tydlig vårdstruktur för organdonation i alla regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i samarbete med regionerna bör kartlägga och på nationell nivå sammanställa uppgifter om vilken vårdkapacitet som finns i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en rimlig ambitionsnivå bör vara att regionerna inom den kommande försvarsbeslutsperioden ska kunna dubblera antalet fysiska vårdplatser med bemanning jämfört med ett normalläge i fredstid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder som ger kommunerna och fler verktyg för förbättrat, jämställt och jämlikt stöd till kvinnor och män som vårdar en nära anhörig, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en ny yrkestitel med benämningen avancerad klinisk specialistsjuksköterska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta s.k. task-shifting i sjukvården genom att se över hur specialistsjuksköterskor kan ta över mer av läkarprofessionens uppgifter och genom att utöka förskrivningsrätten för avancerade kliniska specialistsjuksköterskor, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge röntgensjuksköterskor rätt att genomföra estetiska injektionsbehandlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetssäkra undersköterskornas kompetens genom att se över möjligheten att standardisera utbildningen för undersköterskor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över fler främjande åtgärder för att läkare utbildade utanför EU ska ha goda möjligheter att validera sin utbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur en jämlik tillgång till psykosocialt stöd kan säkerställas för personalen i både offentliga och privata vårdverksamheter i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sammanställa kunskap och forskning som rör kvinnors hälsa och sprida sammanställningen över hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av fler statliga insatser och ett stärkt samarbete mellan äldreomsorgens aktörer i syfte att bredda rekryteringen till vård- och omsorgsyrken i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ta fram en nationell strategi för anhörigvård som beskriver konkreta insatser för ett förbättrat, jämställt och jämlikt anhörigstöd i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur kvinnojourer, och vårdgivare kan få bättre kunskapsstöd och större möjligheter till löpande kunskaps- och erfarenhetsutbyte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regionerna bör få ett skyndsamt och systematiskt stöd för att implementera nya nationella riktlinjer för en sammanhållen förlossningsvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer för hur förlossningsvården, där det är patientsäkert, kan organiseras på mindre förlossningsenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förslag på hur ett hälsosamtal i mödravården kan utformas och erbjudas alla kvinnor i samband med cellprovtagning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta ytterligare konkreta åtgärder för att utrota livmoderhalscancer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftning för att öppna för farmaceuter på distans för att möjliggöra innovation och ökad tillgänglighet på apoteksmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fler steg för att möjliggöra miljömärkning av läkemedel och väga in miljöhänsyn som ett kriterium i valet av den s.k. periodens vara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastställa ett konkret nationellt mål om antalet patienter i kliniska studier för att öka innovationstakten i vården och samarbetet mellan life science-sektorn och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera ett nationellt ansvar för kliniska prövningar av särläkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera en förtydligad ansvarsfördelning för krisberedskap i läkemedelsförsörjningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett system för att kunna överblicka svenska läkemedelslager hos apotek och vårdgivare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga för modellen med periodens vara för utbytbara generika och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en gemensam ambitionsnivå för sjukvårdens beredskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda välfungerande inkluderingsinsatser i regi av svenska arbetsgivare samt om vilka hinder och möjligheter som finns för att fler arbetsgivare ska anställa personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att återinföra beredskapslager och särfinansiera beredskapsansvaret och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga lagstiftningen för att tydliggöra ansvaret för läkemedelsförsörjning ur ett krisberedskapsperspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att stärka det nordiska samarbetet kring läkemedelsförsörjning vid kris och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en äldrelag i syfte att skapa en mer samordnad vård för äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för att möjliggöra att samtliga äldre garanteras valfrihet i valet av vårdgivare i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om adekvat stöd till barn med en förälder som får demens och andra anhöriga till yngre med en demenssjukdom, oberoende av bostadskommun, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa vård och omsorg i enlighet med lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk för personer som berörs av denna och har en demenssjukdom, oberoende av vilken kommun inom förvaltningsområdena för samiska, finska eller meänkieli man bor i, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa personcentrerad och adekvat vård och omsorg för personer med ett annat modersmål än svenska och en demenssjukdom, oberoende av bostadskommun, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förändrad lagstiftning för att garantera trygghet för personer med demens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkorporera funktionshindersperspektivet inom samtliga beslut som kan beröra personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka förutsättningarna för kommuner och regioner att bidra till att implementerar om rättigheter för personer med funktionshinder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla tolktjänsten för personer med hörselnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur kommunernas insatser för äldre personer med funktionsnedsättning kan stärkas och om det finns behov av en statlig utredning om funktionshinder och åldrande, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa civilsamhällets inflytande och ledarskap i offentligt finansierad funktionsstödverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över hur ansvaret för onyktra personer som omhändertas med stöd av lagen om berusning (LOB) kan förtydligas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera beroendevården i syfte att säkerställa att den går i linje med principen om skademinimering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över och omstrukturera hela Statens institutionsstyrelses verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över samarbetet mellan Statens institutionsstyrelses ungdomshem och i ungdomarnas eller klienternas hemkommuner och om att utreda hur stöd ska se ut efter att vården enligt LVM, LVU och LSU upphör, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta hälso- och sjukvårdslagen vara styrande i beroendevården och därigenom säkra tillgång till farmakologisk behandling för personer med beroendeproblematik i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell standard för hur hemlöshet ska definieras, mätas och rapporteras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att utreda vilken hjälp som erbjuds till anhöriga till personer med missbruksproblematik, vilka evidensbaserade metoder som kan rekommenderas och om det finns behov av nationella riktlinjer för anhörigstöd, och detta tillkännager för regeringen. En utvecklad sjukvård och omsorg i hela landet Svensk sjukvård och omsorg håller en hög medicinsk kvalitet och har länge haft en positiv medicinsk och medicinteknisk utveckling. En världsledande kompetens bland professionen och ett nära samarbete med akademin har inneburit att allt fler sjukdomar, genom effektiva behandlingsmetoder och läkemedel kan botas eller lindras, och att fler patienter kan leva ett välfungerande och symptomfritt liv trots underliggande svåra och kroniska sjukdomar. Den svenska sjukvården står trots sin goda medicinska kvalitet inför flertalet stora utmaningar. Den medicintekniska utvecklingen innebär att fler patienter överlever svåra sjukdomar, ofta med kroniska sjukdomstillstånd och ett livslångt behov av vård, uppföljning och rehabilitering som följd. Därutöver ställer den demografiska utvecklingen och den förändrade åldersstrukturen i befolkningen helt nya krav på hälso- och sjukvården. När fler äldre och multisjuka ska få sin hälso- och sjukvård försörjd av en mindre andel förvärvsarbetande i befolkningen kommer utformningen av sjukvården behöva förändras. En hållbar sjukvård och omsorg med rätt personalresurser, ramverk och struktur kan skapa en behovsanpassad vård som sätter patienten i främsta rummet och lyckas undanröja det finansieringsgap som annars riskerar att växa fram i regioner och kommuner. Den svenska vården och omsorgen har länge brottats med långa väntetider liksom bristande tillgänglighet i en bredare bemärkelse. Andelen patienter som får vård inom vårdgarantins gränser har minskat markant . Det innebär att allt fler patienter väntar allt på vård. står fler än 400 000 patienter i kö till ett specialistbesök eller en behandling. Flertalet internationella jämförelser visar även att patienter i upplever tillgängligheten till hälso- och sjukvården som sämre än patienter i jämförbara länder, särskilt och . Svenska patienter, i synnerhet äldre, upplever även en lägre servicegrad och en mindre delaktighet i sin vård än patienter i andra . Behovet av en tillgänglig sjukvårdsrådgivning och mottagning uppmärksammades även i samband med utbrottet av covid-19 då många människor kontaktade 1177 sjukvårdsrådgivning på telefon. Det medförde en kraftigt ökad belastning på tjänsten med långa väntetider i flera delar av landet. Ökade kostnader, stora demografiska utmaningar, och en bristande tillgänglighet kommer kräva att hälso- och sjukvården ställs om för att mer effektivt kunna bemöta befolkningens behov av sjukvård. vill därför utveckla vården och omsorgen så att den ges nära patienten och på det sätt patienten själv önskar. Därför har vi länge drivit på för en primärvårdsreform som ska sätta patienten i centrum. Primärvårdsreformen bygger på en omställning som innebär en stor förskjutning av resurser och ansvar från sjukhusvården till primärvården, och ska sätta patienten i centrum. vill att vården ska utformas så att vanligt förekommande behov ska kunna behandlas så nära patienten som möjligt, även under kvälls- och helgtid. Morgondagens sjukvård kommer även behöva arbeta mer med preventiv vård, folkhälsa och rehabilitering för att se till att befolkningen kan hålla sig frisk och fri från livsstilssjukdomar en större del av livet. Betydande digitalisering och utveckling av den nära vården kommer behövas för att effektivisera vården och öka tillgängligheten. Sjukvården har kommit att påverkas kraftigt av utbrottet av covid-19. I ljuset av den rådande pandemin har många brister i sjukvårdens beredskap uppdagats. Sjukvårdens motståndskraft har satts på prov och pandemin visar tydligt att krisberedskapen i den svenska vården varit eftersatt. vill att bygger upp en mer motståndskraftig sjukvård, där ansvaret för krisberedskapen på nationell, regional och nivå är tydlig, och där beredskapslager återuppbyggs. ser också behov av förtydligat ansvar i läkemedelsförsörjningen som är utsatt för flertalet risker i en komplex och global kedja. Utbrottet av covid-19 har även bevisat styrkorna med en utvecklad distansvård. När besök i fysiska lokaler måste begränsas, eller omöjliggörs av en kris, blir den digitala vården livsviktig. vill därför att morgondagens sjukvård utvecklas för att kunna bedrivas på andra sätt än i fysiska lokaler. Detta gör även att vården utvecklar en motståndskraft för så väl snabba förändringar i befolkningens behov som för yttre kriser, hot och påfrestningar. Den digitala utvecklingen kommer inte enbart behöva stimuleras för rådgivning och besök utan även för monitorering, provtagning och behandling. En sjukvård som minskar sitt beroende av fysiska lokaler och institutioner kommer att vara mer effektiv och mer motståndskraftig. Även sjukvårdens kapacitet och omställningsförmåga har satts på prov i krisens framfart. Ett decentraliserat vårdsystem som befinner sig nära medborgarna med möjligheter att upptäcka behov och brister och med snabb förmåga att ställa om har varit en styrka i krisen. har krisen påvisat behovet av gemensamma målsättning, riktlinjer och styrning i frågor som behöver samordnas. När brist på så väl utrustning som läkemedel uppdagats i hela världen behöver ett nationellt ansvar för att samordna och säkerställa en grundläggande tillgång till det mest essentiella vara självklar. vill fortsatt se ett vårdsystem som utformas och utvecklas så nära människor som möjligt, men ser också behov av en ökad nationell styrning och samordning i funktioner där en samlad nationell prioritering krävs. upplever vården ett stort tryck av patienter med antingen misstänkt eller bekräftad covid-19. har pandemin resulterat i att många patienter med andra åkommor stannar hemma och drar sig för att gå till vårdcentral eller sjukhus . Detta har även medfört att antalet patienter som normalt söker för akuta besvär så som exempelvis hjärtinfarkt, stroke eller malignt melanom har rapporterats minska , trots att insjuknandet i befolkningen med all sannolikhet är lika stort. I vissa regioner har besöken på vårdcentraler och hälsocentraler minskat med . För vissa besvär är det här inte ett stort problem. Det finns behandlingar och undersökningar som absolut kan vänta. Men det finns också patienter som behöver hjälp . Det finns en alltmer utbredd oro inom hälso- och sjukvården att människor utan covid-19-infektion utsätter sig för risker genom att undvika att söka vård. Många patienter har även fått sina besök och behandlingar avbokade som konsekvens av ett ökat inflöde av patienter sjuka i covid-19. har tiotusentals operationer ställts in i som följd av pandemin. Det rör allt från hjärtfel och knäoperationer till ljumskbråck. Det innebär att över 130 000 människor nu står i operationskö. Det är svårt att förutsäga hur länge hälso- och sjukvården kommer vara under detta extraordinära tryck. Ingen vet hur länge covid-19 kommer påverka förutsättningarna och viljan för patienter att söka vård. Det vi däremot med all säkerhet vet är att sjukvården kommer stå inför en ännu större tillgänglighetsutmaning när virusutbrottet inte längre dominerar prioriteringarna i vården. Långa vårdköer och en låg tillgänglighet kommer inte att kunna accepteras . Vård- och omsorgsorganisationen måste bemöta den växande vårdskuld som byggts upp i samhället. För att klara detta måste vårdorganisationen få rätt stöd i att nyttja den fulla kapacitet som finns på vårdmarknaden. I detta kommer digitala, fristående och privata aktörer alla att behöva fylla en roll. En utökad produktion och , och via telefon- eller videobesök, kommer behövas för att bemöta det växande vårdbehovet efter virusutbrottet. vill därför att tar större steg för att undanröja de hinder som i lagstiftning gör det svårt för nya lösningar och aktörer att bidra till hälso- och sjukvårdens omställning. Utbrottet av det virus som orsakar covid-19 har också påvisat vikten av en kvalitativ äldreomsorg. En stark kompetensförsörjning med trygg, rutinerad och erfaren personal är grunden för en patientsäker omsorg. Flertalet kommuner har under pandemins framfart lyckats hålla särskilda boenden och HVB-hem helt fria från smittspridning, mycket tack vare ett evidensbaserat och patientsäkert arbetssätt med goda hygienrutiner. På andra håll i landet har äldreomsorgen drabbats av kraftig smittspridning, med många tragiska dödsfall som följd. Behovet av kompetent och välutbildad vård- och omsorgspersonal kommer vara ännu viktigare . Därför kommer vården också att behöva bli bättre på att locka och behålla duktig och driven personal. Karriärs- och kompetenstrappan behöver förstärkas och så kallad task-shifting i vården utvecklas, så att de många värdefulla omsorgsyrkena i vården kan stärka sin attraktivitet och status. Kortade köer genom en stärkt patientmakt och ökad digitalisering Vårdens medarbetare gör ett fantastiskt jobb och den medicinska kvaliteten i svensk sjukvård är i många nyckelområden världsledande. Men sjukvården dras med stora tillgänglighets- och delaktighetsutmaningar. har den svenska politiken prioriterat den sjukhusdrivna vården på bekostnad av primärvården.