mot · H8023422 · 2020-10-06 00:00:00 — Den som ägnar sig åt gängkriminalitet och saknar legitima inkomster bör kunna förklara hur han eller hon kommit över dyra tillgångar för att egendomen ska skyddas från förverkande. Motsvarande regler finns exempelvis i konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av av brott och om finansiering av terrorism. Det handlar för det andra om att förverkande ska kunna beslutas utan samband med en fällande brottmålsdom – vilket endast kan ske i undantagsfall . Det skulle möjliggöra en effektivare process där egendom kan tas i beslag i flera fall och snabbare, utan att tumma på rättssäkerheten. Ett liknande system finns redan på och utreds i . 5.2 Fler poliser och ett starkare rättsväsende Brottslighet drabbar både människors faktiska och upplevda frihet såväl som hela samhällsekonomin. Centralt för att minska brottsligheten är att det finns tillräckligt många poliser och att de kan göra tillräckligt noggranna brottsutredningar så att brott kan upp och sedan beivras. På grund av regeringens alltför sena och otillräckliga satsningar på och styrning av är upptäcktsrisken för den som begår brott alldeles för låg . Polisen upplevs som frånvarande i många delar av landet. Otryggheten påverkar människor i vardagen. Utsattheten för brott mot enskild person ökar. Såväl personrån som sexualbrott har ökat kraftigt . En ny och grövre typ av brottslighet utmanar svensk polis. Handgranater används i uppgörelser mellan kriminella och enligt rikspolischefen saknar situationen med sprängningar motsvarighet internationellt. Gängens våldskapital bidrar till att skrämma vittnen och våldet drabbar även helt oskyldiga offer. Det grova våldet befinner sig på historiskt höga nivåer. Polistätheten är lägre än och många poliser lämnar yrket som en stor andel utbildningsplatser vid polisutbildningen står tomma. På flera håll ser vi hur man inte har resurser att rycka ut vid pågående brottslighet. Polisen behöver bli mer effektiv och koncentrerad kring kärnuppgifterna att ingripa mot, utreda och klara upp fler brott. Ytterst är målet att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. När polisen stärks behöver även övriga delar av rättsväsendet stärkas. Det måste finnas tillräckligt många åklagare och domare för att kunna hantera allt fler och mer komplicerade ärenden, och kapaciteten inom måste öka väsentligt. I den här budgetmotionen stärks rättsväsendets myndigheter med . 5.2.1 Fler poliser genom högre lön och betald polisutbildning En ökad trygghet kräver inte minst att får fler synliga poliser i alla delar av landet. Ökningen av antalet poliser ska i första hand ske nära medborgarna, på lokalpolisområdesnivå, för att öka polisens synlighet och närvaro i hela landet. gapade fyra av tio platser tomma på polisutbildningen. Att det står hundratals platser tomma när polisutbildningen har byggts ut är inget annat än resursslöseri. För att ändra på detta måste polisyrket göras mer attraktivt, exempelvis genom att den trappa för löneökning som lades fast i och budget ligger fast. Fler poliser i yttre tjänst Antalet poliser i yttre tjänst har minskat kraftigt . Enligt fanns omkring 10 250 poliser i yttre tjänst. arbetar endast drygt 7 000 poliser i yttre tjänst. Fler poliser i yttre tjänst gör skillnad. Den polisiära närvaron i lokalsamhället är avgörande för att snabbt kunna ingripa mot brott men också för det trygghetsskapande arbetet. Vi vill ge i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst och se över hur befintliga poliser kan omfördelas i syfte att öka antalet poliser i yttre tjänst. En sådan omfördelning ska ske utan att påverka polisens kapacitet att utreda grova våldsbrott. anslår därför för till polisen för att omfördela befintliga poliser till arbete i yttre tjänst. Detta är ett viktigt steg för att på kort sikt stärka den polisiära närvaron på de platser där behoven är som störst. Arbetet med att anställa fler civila utredare måste intensifieras. Vi vill också se en särskild satsning för att rekrytera administrativt stöd till utredningsverksamheten för att bistå poliser med enklare men tidskrävande sysslor, såsom förhörsutskrifter. En särskild satsning bör också göras för att återanställa pensionerade poliser och poliser som lämnat yrket. Det är ett snabbt och effektivt sätt att öka antalet erfarna poliser, fram till dess att nya poliser har utbildats och kommit på plats. Att enbart utöka antalet utbildningsplatser räcker inte för att klara av målet att få 10 000 fler polisanställda. Fler åtgärder behövs för att göra det mer attraktivt att arbeta som polis i . vill därför att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. Därigenom blir utbildningen betald av staten, vilket gör det mer lönsamt att utbilda sig till och arbeta som polis. som polis skrivs en femtedel av studielånet av . är hela lånet avskrivet. Väljer man att sluta behöver man inte betala tillbaka de redan avskrivna delarna av lånet. Den här utformningen ger incitament att både utbilda sig till och arbeta som polis. Statliga ordningsvakter – för ökad trygghet är fast övertygade om att det är polisen som ska ha huvudansvaret för den inre tryggheten i . Det handlar om att upprätthålla lag och ordning samt förebygga och utreda brott. Därför är vi angelägna om att antalet poliser ska öka. Samhället kan dock inte fortsätta blunda för de akuta trygghetsproblem som dagens polisbrist för med sig. Fram till dess att polisen nått sin fulla kapacitet bör därför ordningsvakter kunna användas för att bidra mer än till polisens arbete. avlastas polisen av ordningsvakter som hjälper till att upprätthålla allmän ordning på utvalda platser. identifierar själv att ordningsvakter kan användas i större utsträckning för att komplettera polisens trygghetsskapande arbete. Ordningsvakterna kan användas av polisen som en brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärd på platser där polisiär eller samhällelig närvaro behövs och som är särskilt prioriterade. vill även att lagstiftningen ändras så att polisen får möjlighet att låta ordningsvakter upprätthålla allmän ordning i större geografiska områden och använda ordningsvakter för uppgifter som avlastar polisen – t.ex. transporter och omhändertagande av berusade personer. 5.2.2 Stärk hela rättsväsendet När polisen stärks med syftet att lagföra fler är det viktigt att övriga delar av rättsväsendet hänger med. skärpta rättspolitik innebär att kapaciteten inom måste öka väsentligt och att tillräcklig bemanning måste säkerställs inom och domstolarna. Fler åklagare – i stället för färre Antalet åklagare måste bli fler. Många brott kräver alltmer komplicerade och tidskrävande utredningar. Det är av stor betydelse att , inte minst på grund av utbildningstiden för åklagare, får långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. Görs inte detta riskeras den långsiktiga kompetensuppbyggnaden inom myndigheten, och åklagarna kan bli en flaskhals i rättsväsendet. Dessvärre valde regeringen och stödpartierna att inte ge tillräckligt med pengar i deras budget . Utbyggnaden av behöver gå i takt med polisens utökning. föreslår att denna utbyggnad sker i två steg. För det första föreslår att resurserna till utökas för att nå 1 050 åklagare , vilket är i linje med den utbyggnad som själva efterlyst. För det andra kommer att återkomma med ett långsiktigt mål för utbyggnaden av antalet åklagare som går hand i hand med expansionen av . Domstolarna behöver stärkas väsentligt. Ärendemängden i domstolarna har ökat och förväntas öka . Måltillströmningen förväntas stiga ytterligare framöver. Utöver ett större ärendeflöde kräver också brottslighetens allt grövre art förstärkta resurser, som hög säkerhet behövs i domstolarna. Vidare är det helt centralt att domstolarna är tillräckligt resurssatta för att kunna bedriva sitt arbete på ett både rättssäkert och effektivt sätt. Domstolar menar att utan extra resurser kommer verksamheten behöva genomföra särskilda besparingar. Bemanningen på domstolarna kommer att behöva minska, vilket medför en lägre produktionskapacitet. Antalet anställda notarier och utbildningsplatser för fiskaler kommer att minska. En minskad bemanning på domstolarna som måltillströmningen är hög leder även till en försämrad arbetsmiljö för den kvarvarande personalen. Bemanningsläget bidrar till långa väntetider som påverkar effektiviteten i den dömande verksamheten och förtroendet för rättssystemet. Det kan medföra stora negativa konsekvenser för rättssäkerheten, samhällsekonomin och den enskilde medborgaren. vill öka Kriminalvårdens kapacitet och att det brottsförebyggande arbetet intensifieras. Enligt den senaste statistiken så har antalet platser på svenska fängelser minskat markant jämfört med läget . har den grova brottsligheten eskalerat. Det är därför det är fullt på fängelserna. Det är uppenbart att det behövs fler platser i häkten och på anstalter. Det behövs också en kapacitetsgenomlysning av Kriminalvården för att ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar. Redan här och kan dock mycket göras för att förbättra situationen. Det handlar om att korta tiden mellan dom och verkställighet, att häktade ska kunna påbörja verkställigheten tidigare i domstolsprocessen, att bättre utnyttja befintlig kapacitet genom dubbelbeläggning på fängelserna men även att betydligt fler utländska medborgare avtjänar sina straff i sina hemländer. De kriminalpolitiska skärpningar som föreslår, bland annat sänkt gräns för obligatorisk häktning, avsevärt skärpta straff för gängkriminalitet och slopad mängdrabatt, kommer ytterligare att leda till ett ökat tryck på Kriminalvården och ökad beläggning vid både häkten och anstalter. Därutöver kommer myndigheten långsiktigt att behöva tillföras resurser för att säkerställa en säker och effektiv verkställighet av utdömda påföljder med såväl fler häktes- och anstaltsplatser som bättre innehåll i verkställigheten. Åtgärder behöver vidtas för att förkorta tiden mellan lagakraftvunnen dom och verkställighet och för att säkerställa att permissioner kan genomföras utan ytterligare avvikelser och rymningar. Ett sätt att öka säkerheten vid permissioner är genom en ökad användning av elektronisk övervakning. vill även starkare fokusera på de unga personer som rekryteras och används av de kriminella gängen. och kommunen har inte rätt verktyg att hantera dessa personer. Staten bör ta ett större ansvar för denna grupp av ungdomar. vill därför inrätta en ny enhet för unga hos för unga mellan som gjort sig skyldiga till grova brott. Syftet är inte främst att straffa utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas där Kriminalvården har särskild kompetens. Det innebär att i utsatta områden får mer tid att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig på glid och är i riskzonen för grövre kriminalitet. Säkerhetspolisens förmåga att förebygga, förhindra och upptäcka terroristbrottslighet ska stärkas. Genom ökade resurser får Säkerhetspolisen bättre möjligheter att öka bemanningen och i högre grad följa de hotaktörer som bedöms vilja skada vårt samhälle. får aldrig bli en för människor som har begått krigsbrott och terroristbrott i utlandet. Utöver att IS-återvändare kan utredas för terroristbrottslighet pekar bland annat Säkerhetspolisen på att det också finns de som kan misstänkas ha gjort sig skyldiga till krigsbrott i exempelvis och . Utredningarna om denna typ av brott är ofta både komplicerade och tidskrävande. Sådana brott utreds av . Fler uppklarade brott och ökat stöd till brottsoffer Efterfrågan på forensiska analyser har ökat kontinuerligt . Det är helt avgörande att verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum (NFC) har tillräcklig kapacitet och inte blir en flaskhals i brottsutredningarna. Teknisk bevisning blir allt viktigare i komplicerade brottmål – inte minst när få vittnen vågar träda fram. Därför är det centralt att verksamheten vid NFC bedrivs på ett rättssäkert, professionellt och effektivt sätt. föreslår därför en förstärkning och utbyggnad av NFC för att påtagligt öka förmågan och kapaciteten. Vi vill se mer kameraövervakning runt om i landet. Kameraövervakning är ett av polisens viktigaste verktyg för att klara upp brott. anser att alla utsatta områden bör utrustas med övervakningskameror. Även i övrigt ska polisen ha goda förutsättningar att sätta upp övervakningskameror där de anser det behövligt. Sammantaget tillförs resurser för att ge polisen utrymme för att kunna sätta upp fyra gånger så många kameror som finns uppe . behöver brottsofferperspektivet stärkas i svenskt rättsväsende. Den person som har utsatts för ett brott ska alltid kunna räkna med stöd. Den kränkning som brottsoffret lidit efter att ha utsatts för brott bör i skadeståndshänseende värderas högre för att stå i bättre överensstämmelse med de etiska och sociala värderingar som är rådande . Nivån på kränkningsersättningen till brottsoffer bör fördubblas. En sådan förändring skulle på ett tydligare sätt markera att det som brottsoffret utsatts för utgör en överträdelse av dennes rätt till sin person och integritet. 5.2.3 Åtgärdspaket för att stoppa ungdomskriminalitet Den grova kriminaliteten bland unga kräver tydligare och snabbare reaktioner från samhällets sida. , polisen och andra myndigheter måste samverka för att brottsförebyggande åtgärder sätts in tidigt när unga begår brott. De unga som återkommande begår allvarliga brott måste bort från våra gator. föreslår därför ett omfattande åtgärdspaket för att komma tillrätta med ungdomskriminaliteten. ska lägga mer kraft på förebyggande arbete Det förebyggande arbetet är avgörande för att tidigt kunna fånga upp barn och unga som riskerar att fara illa eller dras in i kriminella kretsar. Det handlar om fältarbete i skolan, på fritidsgården och i bostadsområdet. Detta arbete måste prioriteras i verksamhet. För att kommunerna ska göra det till en integrerad och naturlig del av verksamheten föreslår att brottsförebyggande uppdrag ska förtydligas i socialtjänstlagen. Vi vill också att Forte (för hälsa, arbetsliv och välfärd) får i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av förebyggande arbete. Som ett led i ett bättre förebyggande arbete – och för att sprida kunskap om forskning och beprövade metoder – bör även ett nationellt inrättas, som fokuserar på förebyggande arbete inom den sociala barn- och ungdomsvården. Detta centrum ska tjäna som ett stöd till i första hand kommunerna i arbetet med unga i riskzonen. Nationellt no entry-program för unga personer som är i riskzonen Som ett led i det förebyggande arbetet bör kunskapscentrumet ta fram ett nationellt no entry-program. har tidigare föreslagit att ett exitprogram för gängkriminella bör införas. Lika viktigt är att fånga upp ungdomar i riskzonen och förhindra att de blir gängkriminella. No entry-programmet bör samla föräldrar, övriga betydelsefulla vuxna i den unges närhet, skolan och samtliga relevanta myndigheter i syfte att gemensamt arbeta för att stoppa en påbörjad kriminell karriär. Undanröj sekretesshinder mellan polis och socialtjänst För att kunna förhindra ungdomsbrottslighet är det nödvändigt att det finns ett fungerande samarbete mellan myndigheterna. För detta krävs att socialtjänst och polis kan dela nödvändig information med varandra. Genom en ändring i lagstiftningen 2013 skapades bättre förutsättningar för att lämna uppgifter till polisen som rör en person . Polisen vittnar dock alltjämt om hur sekretessreglerna begränsar dem i arbetet. föreslår därför att sekretesslagstiftningen ändras. Huvudregeln bör – i enlighet med vårt förslag i avsnittet om mönsterbrytande åtgärder mot gängkriminaliteten – vara att all relevant information ska kunna delas med polisen när syftet är att förebygga eller utreda ungdomsbrottslighet. Fler brottsaktiva unga måste omhändertas med stöd av LVU Unga som misstänks för allvarliga brott måste i större utsträckning bli föremål för omedelbara omhändertaganden enligt LVU. Det handlar exempelvis om unga personer som rånar. Ett omhändertagande enligt LVU är inte lika ingripande som häktning, och därför bör det alltid väljas i fall där den unge inte behöver ha särskilda restriktioner för att exempelvis avhållas från att störa en pågående brottsutredning. För att åstadkomma fler omhändertaganden enligt LVU behöver lagen ses över. Vidare bör staten ta en större del av ansvaret för lagens tillämpning, som vilar på kommunerna. Lokalpolisen har ofta god kännedom om vilka unga personer som befinner sig i kriminella miljöer. För att stärka de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att agera mot dessa barn och ungdomar vill att ska kunna ansöka om omhändertagande enligt LVU. har endast socialnämnden behörighet att göra det. Vidare bör åklagare ha behörighet att fatta beslut om omhändertagande enligt LVU om det föranleds av grov brottslig verksamhet. Ett omhändertagande enligt LVU bör också kunna anpassas på ett mer ändamålsenligt sätt än vad som är möjligt . Till exempel bör det skapas nya möjligheter att med stöd av LVU förordna om utegångsförbud och eller att röra sig på vissa platser – och att det ska kunna kombineras med övervakning med fotboja. En ny huvudregel: förbud mot LVU i egna hemmet är det möjligt med vård enligt LVU i hemmet efter medgivande av socialnämnden, men granskningar visar att det i många fall fungerar dåligt. vill därför att regelverket förtydligas i syfte att kraftigt begränsa möjligheterna till LVU i hemmet. Denna placeringsform ska enbart kunna användas i undantagsfall och i slutskedet av som skett med stöd av LVU. I de fall då det exempelvis föreligger en risk att den unge begår brott ska LVU i hemmet vara uteslutet. Staten ska bära en del av kostnaderna för LVU En anledning till att LVU används för sällan är de kostnader som ett omhändertagande innebär för kommunen. För att möjliggöra fler omhändertaganden enligt LVU bör staten ersätta kommunernas kostnader för omhändertaganden som sker på grund av brottslig verksamhet. Det är i huvudsak statens uppgift att upprätthålla lag och ordning. Staten bör ta över ansvaret för unga som är grovt kriminella För ungdomar som kommit förhållandevis långt in i ett kriminellt beteende, eller redan befinner sig i en miljö och i ett umgänge där grova brott begås, krävs kraftfulla åtgärder för att bryta den brottsliga banan. vill att en ny enhet för unga inrättas inom . Enheten ska hantera barn och unga mellan som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott. Denna enhet ska bland annat ansvara för vissa ungdomspåföljder, till exempel ungdomsvård och ungdomstjänst då den dömde begått allvarliga brott, återfallit i brott eller begått brotten som ett led i en brottslighet som utövas i organiserad form. Unga som begått allvarliga brott blir därmed statens snarare än kommunernas ansvar. På så sätt kan grovt kriminella unga i högre grad bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Syftet är inte främst att straffa, utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. Det innebär också att i utsatta områden avlastas och får bättre möjligheter att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig i riskzonen för att hamna i kriminalitet eller i andra sociala problem. Sänkt gräns för häktning av unga och fler särskilda ungdomshäkten finns en möjlighet att häkta ungdomar mellan som misstänks för allvarliga brott. Den möjligheten används dock relativt sällan, bland annat med hänsyn till den påfrestning en häktning innebär för en ung person. Det kan dock finnas starka skäl för att i större utsträckning häkta unga personer som begått grova brott. Det gäller särskilt om personen sannolikt kommer fortsätta att begå brott om han eller hon släpps på fri fot eller kan försvåra en pågående brottsutredning genom att exempelvis försöka påverka vittnen. Situationen för unga i häkte behöver ses över och förbättras. Fler särskilda ungdomshäkten bör inrättas som anpassas efter ungas behov och förutsättningar. Insatserna för att få unga personer som sitter i häkte att studera bör förstärkas. Skärp straffen för rån och ta bort ungdomsrabatten för personer är det lägsta straffet för rån fängelse. vill höja det till lägst och . särbehandlas unga vuxna i åldern 18–straffrättsligt genom en straffrabatt. Vi menar att den som är vuxen och begår ett brott också ska behandlas som vuxen av rättsväsendet. Därför bör den generella straffrabatten för unga vuxna i åldern 18–tas bort helt. är straffmyndighetsåldern i . ser vi en utveckling av ungdomsbrottsligheten där antalet unga som misstänks för våldsbrott har ökat . I dessa fall innebär straffmyndighetsåldern att unga som begår grova brott inte kan dömas till någon påföljd och att konsekvenserna uteblir. Ofta får de unga bo kvar hemma och fortsätta gå i skolan. Det kan också leda till att brottsoffret tvingas möta sin förövare . Straffmyndighetsåldern utnyttjas också av kriminella gäng som rekryterar allt yngre barn och ungdomar, till exempel för försäljning av narkotika, hantering av vapen eller på andra sätt bidra till den kriminella verksamheten. I vissa fall rör det sig om barn som är så unga som 10–. De får tidigt in en fot i den kriminella världen och gängkriminella högre upp i hierarkin blir deras förebilder. En sänkt straffmyndighetsålder skulle bland annat kunna göra det svårare att rekrytera unga till organiserad brottslighet. Mot denna bakgrund vill utreda om det finns anledning att ändra den nuvarande straffmyndighetsåldern. 6 Valuta för skattepengarna Medborgarna ska i alla lägen kunna veta att deras skattepengar används på ett effektivt sätt och prioriteras till de områden där resurserna gör mest nytta. Att ge valuta för skattepengarna handlar både om att det offentliga ska leva upp till de förväntningar vi har rätt att ställa och om att utgifterna – och i förlängningen skatterna – inte blir för höga. 6.1 Ett rättvist skattesystem Skattesystemet behöver uppfattas som rättvist och legitimt och vara enkelt att förstå för att människor och företag ska uppmuntras att följa det. Det ska vara lätt att göra rätt. Januaripartierna har dock genomfört skattehöjningar med mycket små effekter på miljön, men som desto mer krånglar till och fördyrar vardagen för både företagare och konsumenter. Plastpåseskatten har inneburit en kraftig fördyring av kostnaden för vissa plastpåsar. Det har inneburit en betydande minskning av användningen av de plastpåsar som beskattas. Därmed ger skatten mycket mindre intäkter än vad som förutsågs, medan miljöeffekten är försumbar eller negativ – detta eftersom försäljningen av avfallspåsar på rulle, som inte beskattas och som är sämre för miljön, har ökat . Innovations- och kemiföretagen anser att skatten leder till minskad återvinning av plast, ökad användning av förpackningar, ökad resursförbrukning och ökade koldioxidutsläpp. anser samma sak. I den här budgetmotionen tar bort platspåseskatten. Många föräldrar sparar i månader för att kunna köpa kläder till sina barn. Regeringen höjer nu skatten på kläder och skor med per kilo – för funktionskläder gäller det dubbla. Liksom plastpåseskatten är detta ett exempel på ineffektiv symbolpolitik som slår mot vanligt folk och mot handlare som redan har en tuff situation med anledning av coronakrisen. avvisar regeringens förslag om att det ska införas en särskild skatt på försäljning av kläder och skor. Alla delar ambitionen att minska utsläppen från fossila bränslen. Men det får inte göras så att stad ställs mot land. Vissa tar tunnelbanan till jobbet. Andra tar bilen. Om ska hålla ihop måste dock alla ha råd att transportera sig. Den socialdemokratiska regeringen har lämpat över en orimligt stor del av bördan på människor som bor utanför storstäderna. För oss moderater är det självklart att man måste kunna bo och jobba i hela . Då kan inte politiken göra det svårt och dyrt att bo utanför tunnelbanenätet och storstädernas kollektivtrafik.