ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021451 · 2020-10-02 00:00:00 — Jakt på säl och skarv – arbete för att rädda kustnära fiske ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsjakt på säl bör bli tillåtet på enskilds initiativ och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör bli möjligt att jaga säl från land och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna till skyddsjakt på skarv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för att ändra EU:s fågeldirektiv så att skarven förs upp på listan över jaktbara arter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkoren för det kustnära fisket bör förbättras och tillkännager detta för regeringen. var sälar nära att utrotas, men hotas istället det kustnära fisket. har inget naturligt rovdjur, men jakten på säl har stora restriktioner. Vi föreslår att skyddsjakt på säl bör bli tillåtet på enskilds initiativ. Vi vill också att det ska bli möjligt att jaga säl från land. Skarven kan förorsaka stora skador i skärgården och skadar fiskerinäringen genom skador på fiskbestånden i havet och på lax- och öringsbestånden i älvarna. vill se mer pragmatiska bedömningar av skarvens skadeverkningar, och förvaltningsrätten anser inte att skyddsjakt på skarv behöver strida mot EU:s fågeldirektiv. Skyddsjakt skulle därför kunna beviljas i större utsträckning . En mer långsiktig lösning är att arbetar för att ändra EU:s fågeldirektiv; om skarven förs upp på listan över jaktbara arter blir det möjligt att utöver skyddsjakt införa allmän jakttid på skarv. Utöver möjligheterna till jakt när djur skadar det kustnära fisket krävs en bred översyn av de samlade villkoren för kustnära fiske, vad gäller såväl forskning som regional delaktighet, byråkrati och regler för trålning. Allt detta är viktiga åtgärder för att värna lokal turism, kultur och levande kustsamhällen.
mot · H8021452 · 2020-10-02 00:00:00 — Skärpta regler för sms-lån och andra lån utan säkerhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglerna för lån utan säkerhet bör skärpas i syfte att skydda utsatta människor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att maxräntan på lån utan säkerhet bör sänkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att snabblån inte bör kunna beviljas till personer med ett skuldsaldo hos Kronofogden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lån utan säkerhet endast ska ges efter betänketid och tillkännager detta för regeringen. Problemet med så kallade sms-lån växer bland unga. Trots lagskärpningar tjänar lånehajar stora pengar på att ge människor blancolån utan säkerhet, utan bedömning av återbetalningsförmåga och utan betänketid. Ofta kan lånet enkelt tas per sms i en bar eller på ett kasino, sedan finns pengarna där. Konsekvenserna kommer senare, när höga räntor ska betalas och då är bara lånehajen vinnare. I har maxräntan på snabblån halverats från , jämfört med . Även bör överväga denna möjlighet. Det skulle sannolikt öka incitamenten att låna ut till personer med förmåga att betala tillbaka hela lånet. Det bör enligt min mening inte vara tillåtet att bevilja personer med ett skuldsaldo hos kronofogden snabblån, eftersom det gör en svår livssituation ännu värre. Dessutom bör lån utan säkerhet enligt min mening endast kunna ges efter betänketid. Det skulle minska risken att utsatta människor övertalas att fatta ödesdigra beslut som ödelägger deras privatekonomi.
mot · H8021453 · 2020-10-02 00:00:00 — Föräldraledighet och sjukskrivning för unga forskare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för forskare att under vissa förutsättningar behålla sin sjukpenninggrundande inkomst (SGI) efter disputation och tillkännager detta för regeringen. Unga forskares brist på socialt skyddsnät skapar ett mer ojämställt forskarsamhälle och riskerar att svensk forskning försämras. När doktoranders anställning upphör efter disputation behöver många nydisputerade forskare söka finansiering för postdoktorala (post doc) studier vid ett utländskt eller svenskt lärosäte eller forskningsinstitut. Dessa studier är avgörande för forskaren själv, för nätverk och forskarsamarbeten och för svensk forskning, men drabbas många av dessa forskare av en stor lucka i sitt sociala skyddsnät. Rätt till a-kassa kräver nämligen att ett arbetsvillkor uppfyllts före arbetslösheten. Perioden kan förlängas genom så kallad överhoppningsbar tid, och sådan tid kan i och för sig vara studier men oftast inte postdoktorala forskningsstudier med stipendier eller forskning utomlands. Den som har en forskartjänst finansierad med stipendier utförsäkras från socialförsäkringssystemet . Även vid utlandsvistelse längre än avregistreras forskaren från . Många nydisputerade forskare utestängs med andra ord från sjukpenning, ersättning för vård av sjukt barn, a-kassa och föräldrapenning. Vårt system straffar den som vill meritera sig och tillföra kunskap och kompetens och tvingar bort lovande forskare från forskarbanan. Om ska vara en ledande kunskapsnation måste kompetenta, lovande forskare kunna stanna i forskarvärlden. I tidigare riksdagsbehandling hänvisade utskottet till pågående utredningar och regeringsarbete för studerandes trygghet, men det arbete jag själv sett begränsas huvudsakligen till studier som ger rätt till studiemedel, inte till forskning efter disputation. Det är därför min mening att pågående arbete inte avhjälper de avsevärda problem jag beskriver ovan. Den överhoppningsbara tiden och begreppet studier inom det egna yrkesområdet bör vidgas till att omfatta upp till stipendiefinansierade forskningsstudier efter disputation, oavsett om studierna genomförs i eller utomlands. Unga forskare måste kunna välja den karriärväg de föredrar, snarare än den som medger familjebildning.
mot · H8021454 · 2020-10-02 00:00:00 — Vattenkraftskommuner och beskattning av vattenkraftens fastigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om en långsiktig översyn av fastighetsskatten för vattenkraft och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraft är klimatsmart och förnybar, men har också lett till omfattande miljöskador av lokal karaktär. Exploateringen av vattenkraften ger inga lokala fördelar i fråga om exempelvis arbetstillfällen, men har på många håll i landet försämrat de lokala förutsättningarna för turism, fiske, jordbruk, renskötsel och skogsbruk. Fastighetsskatten på vattenkraftens anläggningar gick tillbaka till de kommuner där miljön påverkas och värdena skapas. ger den istället svenska staten en årlig miljardintäkt. I återförs stora delar av vattenkraftsmedlen till vattenkraftskommunerna. Även i bör det undersökas om fastighetsskatten på kraftanläggningarna delvis kan återföras till kommuner som kompensation för de lokala försämringarna i miljö och tillväxt.
mot · H8021455 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förutsättningslös utvärdering av LOU:s utformning i fråga om sjukvård och liknande verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Hälso- och sjukvården måste utformas för patienterna. behövs regler som skyddar våra gemensamma resurser från korruption och felanvändning. är dock lagen om offentlig upphandling () inte utformad efter sjukvårdens villkor. Det behöver bli enklare för sjukvården att välja bort anbudsgivare som misskött sig, att kräva en viss erfarenhet och trovärdighet av den de ska sluta avtal med, eller kräva en viss geografisk närhet. Vårdgivare och andra livsavgörande aktörer bör också enklare kunna förlänga tidigare avtal för att skydda patienter om nya upphandlingar överklagas och inte kan träda i kraft. Om situationen är brådskande eller en leverantör inte håller ett avtal behöver möjligheten öka att direktupphandla avgörande varor och tjänster. kan vårdgivaren visserligen kräva ersättning eller riva upp avtalet, men vad hjälper långvariga, juridiskt komplicerade tvister den patient som inte får vård? Samarbetsmöjligheterna behöver öka med aktörer som utvecklar innovativa arbetssätt och medicintekniska produkter. kan regioner och kommuner i mycket liten skala pilottesta idéer i samarbete med företag som jobbar med medicinteknik, processer eller implantat, men vid följande steg i utvecklingsprocessen är ett utvecklingssamarbete omöjligt. Med nuvarande system halkar offentliga organisationer efter och får inte tillräcklig del av innovativa lösningar. Slutligen ger behov av krisberedskap och parallella leverantörer sjukvården andra förutsättningar än många upphandlare. Det verkar otroligt att patienter blir friskare av offentlig upphandling i dess nuvarande form. Huvudsyftet med är ju som sagt att säkra konkurrensen, märk väl. Den svenska vården regleras bortom gemensamma upphandlingsbestämmelser. Det behövs en förutsättningslös utvärdering av hur LOUs nuvarande utformning hör samman med säkerheten och utvecklingsmöjligheterna i samhällsviktig verksamhet som sjukvård. En sådan utvärdering behöver se över om det krävs undantag eller helt separata regelverk för sådan verksamhet.
mot · H8021456 · 2020-10-02 00:00:00 — Bättre transporter och fler samhällsbyggnadsutbildningar i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att förbättra transportinfrastrukturen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheten till samhällsbyggnadsutbildningar i och tillkännager detta för regeringen. I våra län bor av landets befolkning och av BNP skapas här. beräknas befolkningen öka med 1,4 miljoner invånare, som antalet arbetstillfällen förväntas öka med drygt 700 000 och godsmängderna beräknas öka till 2040. 30 av 48 lärosäten ligger i . Satsningar på infrastrukturen i är bra för hela . En växande Stockholm-Mälarregion medför dock nya infrastrukturutmaningar. Trängsel och bristande underhåll riskerar dock att bromsa våra målsättningar för en hållbar tillväxt med utökad kollektivtrafik, smartare godstransportlösningar, fler bostäder och arbetsplatser i attraktiva lägen. Åtta av tio tågresor i börjar eller slutar i . En förbättrad framkomlighet på trafikstråken mot Stockholm‑Mälarregionen gynnar inte bara invånarna i regionen. En ökad kapacitet i regionen skulle påverka det nationella transportinfrastruktursystemet i mycket positiv riktning. Satsningar på infrastrukturen i är bra för hela . En förbättrad framkomlighet i kräver att eftersläpande underhåll – som enligt beräknas uppgå till – undanröjs. Till detta kommer ett antal infrastrukturinvesteringar som måste göras för att öka kapaciteten på sträckningarna. På järnvägssidan handlar det om dubbelspår på Ostkustbanan, satsningar på godsnavet Hallsberg‑Örebro, en förbättrad kapacitet på och samt en väl fungerande . Till det kommer satsningar på vid samt en ombyggnad av (), som begränsar en överflyttning till klimatsmarta godstransporter på . Ostlänken måste bli klar enligt plan. Det är brist på samhällsbyggare i . Bristen på kompetens inom infrastruktursektorn har ökat inom såväl högskoleyrken som andra yrken. Det råder brist på arbetskraft i branschen från planering via projektering till utförande, vilket behöver åtgärdas för att klara behoven inom infrastruktursektorn. Bristen på arbetskraft inom infrastruktursektorn i beräknas till en samhällsekonomisk värdeförlust om 15–. För att svara upp mot behov av nya vägar, hamnar och järnvägar behöver kompetensförsörjningen inkluderas i både planeringen av infrastruktur och utbildningar. Tidigare studier från har visat att utbildningar inom bristyrken behöver erbjudas regionalt, nära bristmarknaden, för att säkra den regionala kompetensförsörjningen. För att lösa kompetensbristen behövs en förbättrad möjlighet till samhällsbyggnadsutbildningar i .
mot · H8021457 · 2020-10-02 00:00:00 — Sjön betydelse för och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och andra viktiga vattentäkter måste skyddas för dricksvattenförsörjningen och tillkännager detta för regeringen. tredje största sjö är av mycket stor betydelse för och . Sjön fungerar som farled för transporter och som rekreationsyta för båtliv. har fler än 8 000 öar, och skär. Omkring tre miljoner människor boende i och får sitt dricksvatten från . Många vattenverk använder också . Vilket innebär att beroendet av grundvatten i befolkningstätaste region är mindre än på andra håll i landet. Regionen är därför beroende av att verkligen kan fungera som dricksvattentäkt. Ett större utsläpp i sjön, eller i dess tillflöden, skulle få allvarliga konsekvenser för hela . är ett land med en historia av god tillgång på dricksvatten av bra kvalitet. Men det finns en betydande risk att klimatförändringarna kommer att innebära ökade förekomster av vatten med en sämre kvalitet. Om nederbörden och översvämningar ökar höjs också riskerna för kemiska föroreningar och vattenburen smitta. I enlighet med kapitel 3, paragraf 8, andra stycket (MB) ska områden som är av riksintresse för vattenförsörjningsanläggningar skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna. Vilket innebär att kommuner och statliga myndigheter ska ta hänsyn till dessa områden genom att inte planera för eller lämna tillstånd till sådana verksamheter inom eller i närheten av områdena som kan hindra eller påtagligt försvåra anläggningarnas utnyttjande. Det här kan innebära att nya verksamheter och åtgärder som planeras i närheten antingen måste lokaliseras till annan plats eller att det måste ställas särskilda krav på hänsyn för att de ska kunna tillåtas i närheten av området. Det kan även bli aktuellt att reservera mark för att anläggningen ska kunna brukas på ett rationellt sätt. Dock är det som skyddas vid en sådan process, enligt nuvarande lagstiftning, själva anläggningen, det vill säga den fastighet där vattnet tas upp. Många svenska kommuner, inte minst i , använder emellertid sjövatten som dricksvatten. Råvattentäkten är då själva sjön snarare än en specifik anläggning. Om havsnivån stiger riskeras stora saltvatteninträngningar, vilket skulle innebära stor påverkan på sjön ekosystem. kan det bli nödvändigt att bygga skyddande barriärer för att skydda . Höjda vattennivåer i sjön väntas på grund av klimatförändringar, vilket innebär större risk för översvämningar av markområdena kring . Vilket medför en förhöjd risk för föroreningar av . För att skydda dricksvattnet i behövs en rad åtgärder vidtas. För att minska risken för översvämning måste bland annat kapaciteten för att snabbare kunna tömma sjön på vatten öka. Det är väldigt viktigt att skyddas för att också fortsatt kunna utgöra den betydande dricksvattentäkt som sjön är .
mot · H8021458 · 2020-10-02 00:00:00 — E20 och Västra stambanan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en upprustning och vidareutveckling av och Västra stambanan och tillkännager detta för regeringen. Det finns traditionellt två huvudstråk för resenärer mellan och (eller mellan och generellt). Det första går söderut från över , och ned till och sedan västerut över och till . Det andra går västerut från , längs med till och sedan sydväst genom till . Dessa stråk går att följa med såväl järnväg som väg. Det första stråket (över ) går ganska snabbt och bekvämt. Det är i princip motorväg hela sträckan och stråket är upprustat och modernt. Det är också den sträckning som de nya stambanorna som planeras kommer att ta. När det gäller det nordligare stråket (över ) som på väg främst rör sig längs och på järnväg utgörs av Västra stambanan så har inte lika mycket hänt. Det är fortfarande inte motorvägsstandard överallt längs med . Västra stambanan riskerar att förlora stora delar av trafiken när de nya stambanorna byggs. Sträckningen för E20 är fågelvägen kortare än att ta E4 till för en stockholmare som ska till . Den kortare vägen leder också, om vägen håller rimlig standard, till minskad bränsleförbrukning, vilket ger miljövinster. Längs med bor många människor i t.ex. , och som också behöver enkla kommunikationer till våra två största städer – och mellan varandra. Därför är det av stor vikt att staten tar ansvar för Västra stambanan även när de nya stambanorna byggts. Västra stambanan trafikerar bland annat orterna , och . Såväl E20 som Västra stambanan behöver upprustas och moderniseras. Det skulle underlätta regionförstoring och förbättra förutsättningarna att leva i södra och . Det här är ett stråk som skulle kunna vara en livsnerv i inlandet i och behöver prioriteras.
mot · H8021459 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppgradera till ett tekniskt universitet och tillkännager detta för regeringen. () är en av största högskolor med 16 000 studenter. Högskolan har campus i både och . MDH samarbetar tätt med både näringsliv och offentlig sektor och är en viktig tillväxtmotor i hela . I arbetet med att stärka regionens konkurrenskraft, och ta till vara all den tillväxtpotential som finns i basindustrin, spelar högskolans möjligheter att bedriva högkvalitativ utbildning och forskning tillsammans med skickliga lärare och forskare en avgörande roll. Inte minst vad gäller kompetensförsörjningen. I samlas stora delar av teknikindustri och här finns både en lång tradition av att bygga internationella företag och goda förutsättningar för att utveckla framtidens digitaliserade näringsliv. MDH har ett stort antal internationella doktorander och bedriver internationellt framstående forskning inom flera viktiga områden, inte minst inom framtidens energi, miljöteknik, produktionsteknik, automation och inbyggda system. Högskolan har ett samverkansavtal med ABB och ett nära samarbete med . MDH har också en nära samverkan med den offentliga sektorn. MDH är betydande för hela konkurrenskraft i omvärlden och bidrar till att bygga som kunskapsnation. Den är viktig för många av stora internationella koncerner. MDH bidrar i allra högsta grad till att och även fortsatt är en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forskningsländer. Att ge MDH universitetsstatus skulle stärka konkurrenskraft än mer. Att göra MDH till ett tekniskt universitet skulle innebära ökade forskningsanslag och mer forskning, vilket leder till ännu mer innovation. Det skulle säkerställa högskolans framtida behov av forskningsresurser och förbättra förutsättningarna för fler jobb. Det skulle innebära att blir en ännu bättre plats att leva och verka på. välstånd bygger till stor del på vår förmåga att utveckla konkurrenskraftiga varor och tjänster som står sig på den globala marknaden. senaste tekniska universitet, i , bildades . Med facit i hand går det inte att överskatta dess betydelse för regionen – och landet. Det är hög tid att stärka och konkurrenskraft. Det blir inte mindre tydligt om man ser till den befolkningsutveckling som varit . Gör till tekniskt universitet.
mot · H8021461 · 2020-10-02 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling så att anbud med orimligt lågt pris som förutsätter kraftiga försämringar för de anställda kan förkastas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se till att dagens lagstiftning efterlevs av berörda myndigheter och tillkännager detta för regeringen. Många som bor i i jobbar i kollektivtrafiken. Det är viktiga jobb, och de som arbetar där förtjänar bra löner och bra arbetsvillkor. Tyvärr är det inte alltid så. Ett exempel på hur illa det kan bli är det som i skrivande stund sker i i där kollektivtrafikoperatören Go-Ahead hotar bussförare med uppsägning om de inte går med på försämringar som innebär i genomsnitt , trots att företaget går med vinst. Go-Ahead vill till och med tvinga på de anställda lägre sjuklön, mitt under pågående pandemi. Det är då stor risk att bussförarna inte har råd att vara hemma om de blir sjuka. Precis motsatsen till alla råd om hur smittspridningen ska stoppas. Det är oansvarigt att riskera människors hälsa på det sättet. Kollektivavtalsmodellen ger ett visst skydd mot att samma sak ska ske i , så länge kollektivavtalen är norm i sektorn. Men om företagen har som affärsmodell att lägga underbud för att slå ut konkurrenter, för att sedan pressa ner kostnaderna genom att skära i löner och villkor är risken stor att det blir gradvis försämring efter gradvis försämring för de anställda. Alldeles för länge har jakten på “effektivitet” i kollektivtrafiken fått betyda hårdare och sämre arbetsvillkor för de anställda. Men på vilket sätt är det en vinst för samhället som helhet att människor som arbetar i kollektivtrafiken tvingas acceptera sämre och sämre lön, och sämre och sämre arbetsmiljö? En del av det här arbetet att försvara löner och villkor måste ske fackligt. Men en stor del av ansvaret landar på politiker som godtar anbudsförfaranden som inte i tillräcklig mån skyddar människor från att utnyttjas. Det är allas vårt ansvar om vi tillåter affärsmodeller där det primära sättet att göra vinst är att göra de anställda till förlorare. Företag gör på många sätt viktiga bidrag till samhället. Men det positiva i marknadskrafterna kan bara komma samhället till nytta om de kanaliseras på rätt sätt. Vi som är politiker har ett ansvar för vilka drivkrafter som premieras i offentlig upphandling. Den ursprungliga idén med offentlig upphandling är att vinstintresset ska leda företag till att förbättra de varor och tjänster de erbjuder. Inte till att pressa personalen bortom rimlighetens gräns. Om det inte går att göra, ska vi kanske inte längre upphandla kollektivtrafik på det sätt som görs . Enligt och är det obligatoriskt att ifrågasätta anbud med misstänkt låga priser och att man ska förkasta sådana anbud om det inte finns tillfredsställande förklaringar. Därför finns det anledning för att se till att dagens lagstiftning efterlevs av berörda myndigheter. Lägre kostnader kan ha ett pris som är för högt att betala.
mot · H8021463 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av gällande upphandlingsregler med tonvikt på att göra det lättare för mindre aktörer att lägga anbud och på reglerna angående överklaganden och tillkännager detta för regeringen. Upphandling är ett viktigt verktyg i många sammanhang . Alltifrån städtjänster till äldreboenden handlas upp på marknaden. I många fall är syftet att pressa kostnader och få större nytta för kommunens invånare. Regelverket är tyvärr inte alltid anpassat för mindre och lokala aktörer. Det gör att det ofta är större aktörer som vinner upphandlingarna. Det har lett till ofördelaktiga oligopol i många verksamheter. Det borde göras lättare för mindre och lokala aktörer att lägga anbud. Det är naturligtvis viktigt även att politikernas beslut om upphandling kan prövas rättsligt i efterhand. Det måste vara möjligt för den som förlorar en upphandling att överklaga och få det prövat i domstol att det verkligen fanns objektiva skäl till att en viss entreprenör valdes och att det inte var följden av påtryckningar eller vänskapskorruption. Problemet är dock att väldigt många upphandlingar rutinmässigt överklagas . Ofta är det rena okynnesanmälningar där anmälaren själv vet att det är utsiktslöst att få rätt i domstol. Tyvärr kan det också röra sig om stora aktörer med tillgång till juridisk hjälp som använder verktyget för att skrämma mindre aktörer. Det gör att många mindre aktörer inte vågar lägga anbud då de vet att det kan följas av långa och kostsamma rättsprocesser även om man i slutänden får rätt. ligger hela risken på den som vunnit upphandlingen och på kommunen som kan tvingas göra om den. Den som överklagar löper ingen risk även om anmälan är ogrundad. Det är självklart att det måste gå att överklaga ett beslut men då ska det finnas en riktig misstanke om att beslutet är oriktigt. En möjlighet kan vara att låta den som överklagar bära en liten risk genom möjlighet till skadeståndskrav på den som lämnar in uppenbart oskäliga överklaganden. Det skulle tvinga den som vill överklaga att själv göra en analys av rimligheten i begäran.