mot · H8023241 · 2020-10-06 00:00:00 — nya världsordning och det liberala svaret ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska införa Magnitskijsanktioner mot de individer inom kommunistiska parti (KKP) som står bakom förtrycket i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka inom EU för att föra fram Magnitskijsanktioner mot de inom KKP som står bakom förtryck i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som arbetar för tryckfrihet i , såsom den svenske förläggaren , ska släppas eller få en rättvis dom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka emot förtrycket av demokrati i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör avsluta det rättshjälpsavtal, Mutual Legal Assistance in Criminal Matters, som finns med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör fördöma förtrycket av minoriteter som uigurerna i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör verka för att stödja oberoende civilsamhälleskrafter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att balansera påverkan på det civila samhället i utvecklingsländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör sätta upp direkta stöd och samarbeten för att underlätta friheten hos journalister att verka trots restriktioner till följd av covid-19 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska utreda effekten av kinesiskt ägande av svenska företag inom ramen för en institution liknande amerikanska CFIUS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska kontrollera kinesiska direktinvesteringar inom den privata och statliga sektorn hårdare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utreda och föra fram behovet av en granskningsfunktion för EU när det kommer till utländska direktinvesteringar i strategiskt viktiga områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bidra till att koordinera den internationella insatsen mot kinesisk maktspridning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska erkänna rätt att forma sin egen samhällsutveckling och demokratiska system samt integreras i internationella institutioner och samarbeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förbättrade kunskaper om , bl.a. genom utbyggd högskoleutbildning i språk, statsvetenskap och historia, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för avspänning i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka mot det kinesiska informationssamlandet genom sina produkter och AI och tillkännager detta för regeringen. är en växande världsmakt. En av de stora utmaningarna för svensk utrikespolitik är hur och dess intressen hanteras. Det handlar om att förstå detta massiva land, dess politik, ekonomi, kultur och historia. Därför måste vår egen politik vara bred och mångsidig, och ta olika sidor i beaktande. industriella kapacitet blandas med hänsynslöst förtryck. Det statsbärande partiet, KKP, har total makt över alla aspekter av invånarnas liv. Det ekonomiska och politiska inflytandet gör till en världsmakt som utmanar om ledarpinnen. Om utvecklingen fortsätter kommer vi se ett paradigmskifte i världspolitiken inom en inte alltför avlägsen tid. strävar efter inflytande i världen på alla plan. För att uppnå detta används konventionell utrikespolitik, propaganda, spionage, strategiska uppköp av företag, ekonomisk utpressning, aggressiv diplomati och militära hot. har en bred utrikespolitik, men med ett särskilt fokus på demokrati, feminism, klimatomställning och att värda en multilateral världsordning. Men det saknas ett fokus på och dess utveckling. och är ledande i att se nya roll och av dem måste vi lära. Den presenterade en nationell Kinastrategi 2019. Det enda konkreta exemplet på åtgärder i skrivelsen var att etablera ett nationellt som ska forska och sprida kunskaper i ämnet. I skrivande stund pågår arbete att stärka skyddet mot fientliga utländska direktinvesteringar, där det också finns en Kinadimension som både berör den privata och statliga sektorn. Men detta är otillräckligt. Det krävs en mer robust svensk utrikespolitik, och mer konkreta åtgärder, för att möta det växande hot som det totalitära utgör. När det kommer till sanktioner är det viktigt att sätta realistiska mål och att restriktiva åtgärder är effektiva och kan vara verkningsfulla . Detta blir speciellt viktigt i fallet , då så mycket av vår handel är med dem och ett handelskrig skulle skada oss i längden. Därför har sanktioner mot individuella medlemmar i regimen setts som effektiva i att sätta press på KKP till förändring. Så kallade Magnitskijsanktioner skapades 2016. Det handlar om att motverka människorättsförövare, genom målinriktade sanktioner (t ex frysta bankkonton) mot individer som har varit delaktiga i att organisera och/eller utföra MR-övergrepp. Speciellt med tanke på de massiva MR-brott som begår mot uigurerna, i , och i , så måste de som är ansvariga känna de internationella konsekvenserna. Liberalernas uppfattning är att både EU och bör införa ett system med Magnitskijsanktioner. Det kan exempelvis handla om att stoppa ägande av bostäder, frysa ekonomiska tillgångar och neka visum. ska fortsätta driva frågan om sanktioner i EU och i den inhemska politiken, och fokusera särskilt på de som riktar sig mot KKP:s beslutsfattare i dessa frågor. Ett exempel att ta lärdom av är ställningstagande mot , som de även skulle kunna tänka sig att använda mot . är starka motståndare mot sanktioner. I har regimen använt sin vetorätt för att blockera sanktioner mot bland annat 2007 och 2011–2012. införde sanktioner mot bland annat i , på grund av dennes ansvar för förföljelsen av uigurer. hotade att svara med samma mynt, alltså motåtgärder. Sådant agerande måste varje land och union vara berett att möta om man genomför åtgärder mot den kinesiska regimens agerande. EU införde vapenembargo mot efter massakern på 1989. Detta embargo är alla medlemsstater bundna av. trampar på individens demokratiska rättigheter. bör genom vår utrikespolitik ge ökat stöd till demokrater i och uppmärksamma konkreta fall, till exempel politiska fångar, såväl direkt till som i internationella institutioner. Svenska ambassaden ska verka för att vara en mot förtryck och stödja demokrater och det civila samhället i . är en av dessa politiska fångar. Minhai hålls fängslad och frihetsberövad i på grund av sin roll som författare och förläggare. Att en förläggare hålls fängslad på grund av vad som tryckts är oacceptabelt och att det är en svensk medborgare gör att inte kan stå vid sidan om. Det är viktigt att hans fall tas upp på nationell och internationell nivå för att sätta press på för ett frisläppande. KKP:s hotelser ska inte hindra från att agera. Denna muslimska minoritet i nordvästra regioner utsätts för ett massivt förtryck, där minst en miljon uigurer placerats i läger för att ”rehabiliteras”. Det är ett brott mot mänskligheten som pågår mitt framför världens ögon. Rapporter om tvång, utpressning, steriliseringar och aborter gör att behandling av uigurerna alltmer liknar ett demografiskt folkmord. Det skulle kunna vara ett mardrömsscenario från Maos tid, men det händer . måste ställas till svars för dessa brott. måste driva på för detta i EU och i FN. har varit i kontroll då suveränitet upphävdes. Det stipulerades att skulle få behålla sitt demokratiska system med bland annat yttrandefrihet och mötesfrihet, inom ramen för principen ”ett land, två system” fram . Men , 2020, har i praktiken upphävt demokratiska självstyre. Det har skett trots massiva protester från Hongkongborna. Detta är ett övergrepp som omvärlden inte kan, eller får, acceptera. slöt ett ömsesidigt rätthjälpsavtal med . Detta avtal markerar speciella ställning med ett eget och oberoende rättsväsende. Men efter att KKP i tagit ett järngrepp om är det uppenbart att är fristående från . har i princip upplöst den avtalade principen om ”ett land, två system” där erkänns ha sitt egna legala system. Mot den bakgrunden har , , , och suspenderat sina utlämningsavtal. EU har uppmanat medlemsstaterna att granska effekterna av dess egna gjorda överenskommelser. För del gäller detta vårt rättshjälpsavtal med . Det är uppenbart att det inte finns skäl att upprätthålla detta avtal (Mutual legal assistance in criminal matters). rättsväsende kan inte längre anses vara vare sig fritt eller rättssäkert. bör avsluta avtalet. EU är den största demokratiska samarbetsorganisationen i världen. måste använda sin röst i EU för att öka kraven på . I EU har en partner som kan verka med större kraft globalt. I EU blir vi starkare tillsammans, men utanför EU är vi en liten stat med betydligt mindre inflytande. använder den fria marknaden när det passar dem. ägnar sig regimen åt manipulationer, omfattande statsstöd, kringgår internationella regelverk och utpressar andra länder. är inte en ansvarsfull ekonomisk aktör, men ändock en mycket viktig handelspartner för ett land som . Vi måste ställa större krav på i handelspolitiken, att respektera globala avtal och regelverk och allt annat som följer av att vara en ekonomisk aktör i en global ekonomi. försvarsanslag är världens näst högsta. uppgick det till vilket är fyra gånger mer än försvarsanslag och nästan hälften av . militära operativa förmåga och krigserfarenhet ligger fortfarande långt efter , men stora satsningar görs för att modernisera markstridskrafterna och utveckla rymd- och cyberförmågor. Artificiell intelligens, AI, är prioriterat och används främst i autonoma vapensystem. Den kinesiska marinen stärker även sin förmåga avsevärt. KKP:s mål är att skapa en nationell infrastruktur som länkar samman försvarsmakten – – med statlig forskning och utveckling, försvarsindustrin, myndigheter, universitet och den privata sektorn. har givetvis precis som alla andra suveräna stater rätt att ha såväl militär, försvarsindustri, säkerhetstjänst och annat som följer av en stats rätt till skydd för sin suveränitet och skyldighet att skydda sin befolkning. Men är en diktatur med globala anspråk som agerar destruktivt och förtryckande såväl på hemmaplan som i östra som globalt. Riskerna att använder sin militär till övergrepp, anfallskrig och hot är överhängande givet regimens karaktär och expansionistiska ideologi. Kinesiska medborgare är dessutom enligt lag skyldiga att bistå landets underrättelsetjänst. Detta gäller även för kineser utomlands. Därmed kan alla kinesiska kontakter på mellanfolklig, civil och individuell nivå också ha en säkerhetspolitisk aspekt. Vaksamhet bör också tillämpas när det gäller kommunala vänortsavtal mellan svenska och kinesiska städer. Krishantering, klimatövervakning, kommunikation, satellitnavigering och kultur är bara några av de många samhällssektorer som är beroende av en fungerande rymdinfrastruktur. Det pågår en intensiv rymdkapprustning. har förmåga att slå ut satelliter med markbaserade missiler och kan även slå ut eller störa dem med sina egna satelliter. Detta kan vara förödande för stridande trupp som är beroende av samordning/kommunikation via satellit. Ett alternativ till dessa ASAT-vapen är cyberattacker, elektromagnetiska vapen, laservapen och påverkansoperationer. Även om det kinesiska rymdindustriella komplexet innehåller civila grenar kan det betraktas som militärt eftersom tekniken har dubbla användningsområden. Ett exempel är Ziyuan III 03 som sköt upp . Satelliten kommer leverera högupplösta 3D-bilder på jorden och har förmåga till multispektrala observationer. Den kan därmed användas både i civilt och militärt syfte. deltar också i kapplöpningen till Mars där även och deltar. lyfte första egentillverkade marsprojekt, Tianwen 1, som innehåller både en fjärrstyrd markfarkost och en satellit som kommer ligga i omloppsbana runt planeten. Eftersom , och i praktiken även , gjort rymden till en egen vapengren kommer få svårt att driva sin linje för ett generellt vapenförbud i rymden. Den snabba kommersialiseringen och kapplöpningen till Mars, med dess förmodade naturresurser, komplicerar saken ytterligare. Men med tanke på att rymdfrågor är viktiga för uppbyggnaden av totalförsvar borde stor vikt läggas på detta område. Artificiell intelligens (AI) uttalade mål är att vara världsledande på Artificiell intelligens, AI, . AI, är den största teknikrevolutionen industrialisering. Det påverkar redan allas liv, och utvecklingen går blixtsnabbt. Eftersom AI registrerar vad du gör, och inte vad du säger, kan algoritmerna komma att känna din personlighet och vilja minst lika bra som du själv gör. Precis som industrialisering och informationstekniken är AI fantastiskt och skapar nya landvinningar för mänskligheten. Men den kan också användas till mer tvivelaktiga syften, särskilt av auktoritära regimer som som kan investera mycket stora resurser i att utveckla tekniken. har byggt upp en infrastruktur som ständigt övervakar medborgarna och samlar in information via mobiler, sociala medier, ansiktsigenkänning m.m. Försök görs med sociala poäng som ges till medborgare och de som inte sköter sig kan till exempel nekas att köpa tåg- eller flygbiljetter. Därmed bygger , en auktoritär ickedemokratisk enpartistat, upp en enorm databas för att kontrollera sina medborgare och spåra varje tillstymmelse till missnöje. bedriver avancerat cyberspionage för att främja sin egen ekonomiska utveckling och utveckla sin militära förmåga. Det sker genom omfattande underrättelseinhämtning och stöld av teknologi, forskning och utveckling. har det kinesiska spioneriet i ökat enligt . Värden för miljarder går därmed förlorade. Enligt en rapport från placerar den kinesiska militären systematiskt ut studenter på universitet och högskolor i världen. Liberalerna värnar internationalisering inom den högre utbildningen starkt. ser vi ett växande behov av att alla lärosäten ökar sitt medvetande vad gäller internationell säkerhet. Som exempel kan nämnas att i takt med att allt fler studenter från kommer till , då ofta i syfte att bedriva forskningsstudier på universitet och högskolor, bör lärosätena göra flera säkerhetskontroller. Liberalerna ser även ett behov av att lärosätena arbetar mer strukturerat för att skydda viktig och känslig forskning från exempelvis industrispionage. Behovet av ökat säkerhetsmedvetande är särskilt aktuellt för forskning som är viktig för nationella ekonomiska och säkerhetsmässiga intressen, som forskning om 5G och artificiell intelligens. har en underrättelseverksamhet som försöker skaffa information om den tekniska utvecklingen i olika branscher. Även svensk operativ förmåga och planeringen av det svenska försvaret är av intresse. har det förekommit att svenska företag som utvecklar teknologier med både civila och militära användningsområden har förvärvats av kinesiska bolag. Kinesisk underrättelseverksamhet riktar också in sig på kinesiska flyktingar och organisationer som engagerar sig för , och den uiguriska minoriteten. politiska prioriteringar i är att främja landets, alltså regimens, kärnintressen. Man vill förfoga över nordisk teknologi och kunskap, främja en positiv folkopinion om . Av allt att döma är också ett land där experimenterar utrikespolitiskt. i protesterar regelmässigt mot all kritik mot den kinesiska regimen, oavsett om den framförs vid kulturevenemang, i satirprogram på tv eller i tidningsreportage. Syftet med dessa protester är att försvaga och skapa oro bland svenska makthavare, redaktörer och opinionsbildare. ägnar sig också åt kulturell påverkan genom att exempelvis köpa biografkedjor samt investera i filmprojekt. Påverkansoperationer bedrivs även mot den kinesiska diasporan. anser sig ha rätt att vägleda personer med kinesisk börd, även om de saknar kinesiskt medborgarskap. har ökat sin makt i världen. Många demokratier var sköra innan covid-19 skakade om världen, och de försvagas av pandemin och blir mer exponerade för strategiska uppköp utifrån och annan påverkan. Många organisationer som verkar i demokratier, som NGO:s och oberoende journalister kommer inte ha råd att fortsätta när deras inkomster stryps av lägre anslag och löner. På flera håll i världen har demokratin satts på undantag med pandemibekämpning som argument. Självklart måste länder vidta åtgärder för att stoppa smittsmidring. Men covid-19 har i en rad länder använts som förevändning för att göra inskränkningar i demokratiska fri- och rättigheter på ett oacceptabelt sätt. Detta gäller inte minst i . Klimatförändringar och smältande is gör naturtillgångar och farleder tillgängliga. Detta gör att och flyttar fram sina geopolitiska och militära positioner i området. rustar militärt för att få kontroll över som sträcker sig från över i riktning mot den grönländska kusten. Detta kan påverka kabeltrafik och farleder i . Även transporter till den svenska och passagen till kan beröras av en skärpt konflikt mellan stormakter. Denna utveckling påverkar svensk säkerhet. Hela 70–av import av drivmedel, förnödenheter och medicin går via hamnar. Även anser sig ha intressen i och dess naturtillgångar, och försöker få fotfäste där. Man försökte tex köpa en nedlagd amerikansk bas på av . Köpet stoppades dock av . är observatör i och har en närvaro i genom investeringar bland annat i , och på . är part i Spetsbergenfördraget. har beskrivit sig som en ”nära-arktisk stat” med intressen inom resursutvinning, infrastruktur och forskningssamarbeten. Man vill ha större inflytande över . I linje med ambition att bli en maritim stormakt görs satsningar längs , som väsentligen skulle kunna korta transporttider mellan och och minska det kinesiska beroendet av som transportled. agerande på den fria marknaden är problematiskt då man själv inte är en fri stat och inte tillåter fria informationsflöden som är en del av en kapitalistisk ekonomi. Det kinesiska ”Belt and road”-initiativet illustrerar regimens globala ambitioner att skapa starkare infrastrukturförutsättningar för handel. Det är den nya silkesvägen, för att nå nya marknader och handelsleder. Det inkluderar , större delar av och . Att skapa utveckling genom utbyten och satsningar på infrastruktur och varmt välkommet. Men i detta fall riskerar utvecklingsländer att fastna i politiskt beroende och i ekonomiska skulder som de inte kan betala tillbaka. har lånat miljarder av och har ställt mark, mineraler och råvaror som säkerhet. När lånen inte kan betalas tar över. använder ”Belt and road”-initiativet till att exportera den överkapacitet som landets statssubventionerade industrier tillverkar. Varorna har vanligtvis ett lägre pris än de som finns på de lokala marknaderna vars företag då konkurreras ut. erbjuder även finanslösningar som blandar bistånd och exportkrediter, utan några krav på demokrati. Därtill kan krävas politiska motprestationer. Denna taktik har gjort att inte bara tagit över företag och landområdet, utan också drivit in mottagarländer i ohållbara skuldförhållanden och bidragit till klimatmässiga och socialt ohållbara investeringar samt politiska beroendeförhållanden. Inom EU har ett antal medlemsländer tagit emot ”Belt and road”-investeringar. skrev som första G7-land under ett samarbetsavtal med . Betydelsen av bistånd som utrikespolitiskt verktyg har vuxit i . En ny myndighet, () har inrättats för att hantera de växande biståndsvolymerna. Genom sitt bistånd har fått ett ökat inflytande i många utvecklingsländer, inte minst i . Det kinesiska biståndet skiljer sig från traditionella biståndsaktörers, framför allt genom att inte följa Parisagendans riktlinjer om biståndets effektivitet. ställer inte samma krav som många andra biståndsgivare när det gäller exempelvis mänskliga rättigheter, demokratiska institutioner och jämställdhet. Detta ses som en fördel av en del mottagarländer. Det riktas dock kritik mot att egna ekonomiska intressen styr samarbeten i alltför hög grad, att mottagarländer försätts i skuldsituationer, samt att de väljs utifrån energi- och råvarutillgångar medan deras egna utvecklingsagendor åsidosätts. För att tillverka kretsar, smart teknik, surfplattor, datorer, batterier, magneter i elbilar etc. krävs sällsynta jordartsmetaller. som står för 85–av världens årliga produktion och kontrollerar de största fyndigheterna. Utvinningen är dock smutsig och bidrar till klimatförstöringen. Efter och blockad av Huawei är det möjligt att nästa drag i handelskriget är en blockad av jordartsmetallerna. En rad diktaturer försöker öka sitt inflytande genom media. Det kan handla om regimkontrollerade mediehus såsom TV och Sputnik () och Press TV (). Även statliga tv agerar internationellt. Genom egna internationella medier försöker diktaturer stärka sina narrativ och bemöta internationell kritik. Många journalister som arbetar för dessa medier har inte andra alternativ. Frilansjournalistik är inte tillräckligt för att sätta mat på bordet. Därför är det viktigt att stärker såväl demokratibistånd i diktaturer som vår egen motståndskraft mot fejkade nyheter och desinformation. En viktig del av ”Belt and Road”-initiativ är att kontrollera . visar inte respekt för havsrättskonventionen och den fria navigationsrätten till sjöss. Man agerar aggressivt och expansionistiskt gentemot andra stater som delar detta innanhav, inte minst och . Denna hänsynslöshet är farlig från ett internationellt perspektiv och kan även drabba då vi har stor export till exempelvis och som ligger på andra sidan från oss sett. Därför måste kraftfullt verka för att globala traktat ska gälla och den fria navigationsrätten till sjöss ska respekteras. är den första och hittills enda fullt ut fungerande kinesiska demokratin. demokrati och trygghet måste värnas. Det är oroväckande att inte kan delta i internationella sammanhang på grund av påtryckningar, såsom i bland annat . Detta har lett till att viktig information från om covid-19 inte delats på den internationella scenen. drabbades av samma problem under den tidigare sarsepidemin. Därför är det viktigt att erkänner rätt att forma sin egen samhällsutveckling och demokratiska system, samt integreras i internationella institutioner och samarbeten. Gulan Avci (L)