mot · H7023480 · 2020-01-24 00:00:00 — Vi anser inte heller att en sådan målsättning är förenlig med 1,5-gradersmålet och vi anser att bör verka för att EU antar en målsättning om nollutsläpp till , innebärande att målet ska nås fullt ut genom utsläppsminskande åtgärder inom EU. Regeringen bör verka för att EU antar en målsättning om nollutsläpp till . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. välkomnar att regeringen i handlingsplanen nu tar ett initiativ för att bereda mål för konsumtionsbaserade utsläpp. Detta är ett förslag som , i likhet med miljö- och klimatrörelsen, drivit . I regeringens klimathandlingsplan saknar vi dock fortfarande tydliga nationella målsättningar och långsiktigt strategiskt arbete för att minska klimatpåverkan från hela livsmedelskedjan och i synnerhet från köttkonsumtionen. Köttkonsumtionen i har ökat med per capita och står nu för en betydande del av de svenska växthusgasutsläppen. Genomsnittssvensken äter ungefär dubbelt så mycket kött som det globala genomsnittet, och särskilt det importerade köttet har ökat kraftigt i även om trenden verkar ha brutits något . Utsläppen som orsakas av varje svensks matkonsumtion uppgår till omkring koldioxidekvivalenter, där den absolut största delen kommer från animalier. Växthusgasutsläppen från matproduktion kommer i huvudsak från odling och djurhållning. I kött- och mjölkproduktionen kommer utsläppen från metan från idisslande djurs magar samt från lustgas och metan från gödselhanteringen samt från utsläppen som skapas vid foderproduktionen. Animalier, nötkött i synnerhet, orsakar höga utsläpp jämfört med vegetabilier. Skälet är att det krävs flera kilo foder för att producera ett kilo kött samt att uppfödningen i sig själv orsakar stora utsläpp av växthusgaser. Djuren matas med kalorier som skulle kunna ge mat till många fler människor om kalorierna inte tog en omväg genom djuren. Köttproduktion kan bedrivas på många olika sätt, där vissa metoder är avsevärt mer resurssnåla än andra. Förutom en generell minskning av köttkonsumtionen är det viktigt att stimulera metoder som belastar miljön så lite som möjligt, minskar importen och tar största möjliga hänsyn till djurens rätt till ett naturligt beteende i enlighet med djurskyddslagen. Vår köttkonsumtion bör i betydligt större utsträckning bestå av svenskt ekologiskt kött. Då jordbruksmark är en knapp resurs på global nivå finns anledning att producera mat som kräver mindre markyta. Detta behov kommer att växa då vi blir fler människor i världen och ökad efterfrågan på jordbruksmark därutöver riskerar att leda till tropisk avskogning. Precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) konstaterade saknas det i stor utsträckning styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. Vidare berörde Miljömålsberedningen (2016) köttkonsumtionens utsläpp men lade inte fram något konkret förslag om målsättning för minskad konsumtion. Beredningen konstaterade att det står varje regering fritt att föreslå konkreta mål för hur bl.a. köttkonsumtionens utsläpp ska minska. Vi anser att det är märkligt, inkonsekvent och ohållbart att ett område som har så stor klimatpåverkan som köttkonsumtionen saknar utsläppsmål och åtgärder. Vi föreslår därför att antar ett mål om en minskad köttkonsumtion. Ett nationellt mål om att minska köttkonsumtionen med till 2025, jämfört med dagens nivåer, bör införas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. En handlingsplan bör tas fram för hur klimat- och miljöpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Allt fler kommuner, skolor, företag, ideella organisationer och privatpersoner har anammat idén om vegonorm. Med konceptet vegonorm serveras vegetarisk mat som standard; kött blir ett tillval. Andra aktörer väljer vegetariska dagar som ett sätt att minska köttkonsumtionen och uppmärksamma fördelarna med att äta mer växtbaserat. Förutom att alla kan ta enskilda initiativ ser stora fördelar med att lyfta den vegetariska maten i offentliga sammanhang. Genom gemensamt agerande kan effekten av våra handlingar bli större och nya hållbara normer etableras. anser att vegonorm och köttfria dagar är ett bra sätt att minska köttkonsumtionen och därmed ta ansvar för miljön, folkhälsan och djuren. Regeringen bör verka för att kommuner ska uppmuntra till vegetarisk kost, exempelvis genom att införa konceptet vegonorm och/eller vegetariska dagar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.6 Lokalt och regionalt klimatarbete 4.6.1 Inför gröna res- och transportplaner Gröna res- och transportplaner innebär att t.ex. arbetsgivare, byggherrar och fastighetsägare tar ett helhetsgrepp om att resandet och godsleveranserna till och från den egna verksamheten ska bli mer hållbara. Det har både i och internationellt visat sig vara ett sätt att minska bil- och lastbilstrafiken till och från en verksamhet. Utvärderingar av införda gröna resplaner visar på goda effekter i form av exempelvis minskat bilresande och friskare personal. Det kan sålunda fungera som ett effektivt styrmedel för att binda samman trafikplanering med stadsplanering för hållbara resor och godsleveranser med låg klimatpåverkan. finns dock inga möjligheter för kommuner att ställa krav på att transportplaner upprättas vid nyetableringar. Redan i utredningen , biffen och bostaden (SOU 2005:51) föreslås att kommuner ska få denna möjlighet och det nämns ett antal exempel som skulle kunna ingå i en transportplan, bl.a. tillgänglighet till kollektivtrafik, säkra cykelparkeringar och resepolicy. I Strategisk plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet (2017), som ett stort antal myndigheter tagit fram på regeringens uppdrag, föreslås att möjligheten till en lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på gröna res- och transportplaner utreds. Regeringen aviserade i budgetpropositionen en översyn om lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på transportplaner i samband med nyetableringar. Betänkandet Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling av utredningen för bostadsbyggande presenterades 2019. Den konstaterar att fördelarna överväger för att införa krav på transportplaner. Även föreslår i sin rapport att kommunerna ges rätt att ställa krav på s.k. gröna transportplaner från exploatörer, verksamhetsutövare och fastighetsägare vid nyetablering eller väsentligt ändrad verksamhet. menar att detta kan ske genom ett samlat paket av stimulanser och åtgärder för att uppmuntra anställda och kunder att resa mer hållbart. Trots detta föreslår regeringen i handlingsplanen inga konkreta åtgärder för att införa gröna transportplaner och därmed stärka kommunernas mandat och redskap för att främja fossilfria transporter. har föreslagit att kommunerna ska ges möjlighet att ställa krav på transportplaner för att få mer hållbara resor och transporter. Vi ser betydande vinster i form av lokala utsläppsminskningar med att införa gröna transportplaner. Då regeringen ännu inte kommit med något konkret förslag på området, trots att ett flertal rapporter och utredningar lyft förslaget, ser vi behov av att gör ett tillkännagivande i frågan så att det inte riskerar att skjutas upp ytterligare. Regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som möjliggör för kommunerna att införa krav på gröna res- och transportplaner vid nyetableringar och större ombyggnationer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.6.2 Regeringen bör införa riktat stöd för att offentliga byggnader ska kunna bidra till energiomställningen anser att det offentliga ska gå före i energiomställningen. Det stärker hållbarhetsarbetet i kommuner och regioner och kan därmed fungera som en motor för omställning i hela samhället. finns möjlighet att få statligt stöd från Klimatklivet för satsningar med sådan inriktning, men stödet är begränsat i omfattning och ett generellt stöd saknas som också är lätt att söka för mindre kommuner. har i sitt budgetförslag satsat på statligt stöd för att t.ex. skolor och sjukhus ska få möjlighet att installera sol- och vindkraft. Regeringen bör skyndsamt återkomma med riktat statligt stöd för att offentliga byggnader ska kunna installera produktion av förnybar energi. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.7.1 Vassare miljöbalk för våra klimat- och miljömål välkomnar att regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning i syfte att ska anpassas för att utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen. Vi har tidigare i lyft detta behov i och både och har i sina rapporter som föregått regeringens handlingsplan lyft detta behov. saknar dock tydlighet i när detta ska genomföras. Vi anser även att det är av största vikt att förändringar i för att stärka vårt nationella verktyg för att nå klimatmålen inte får försvaga betydelse för att uppfylla våra övriga nationella miljömål. Enligt vår uppfattning står vi inför två dominerande utmaningar att lösa på miljöområdet: klimatkrisen och utarmningen av biologisk mångfald med kollapsade ekosystem. Dessa globala utmaningar behöver med nödvändighet hanteras sammanhållande då de även är kopplade till varandra. Detta bör därmed även avspegla sig i ett genomförande av en anpassad miljöbalk. Regeringen bör återkomma med ändringar i i syfte att stärka som verktyg för att nå klimatmål och våra övriga nationella miljökvalitetsmål. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.7.2 Lagstifta om ökat producentansvar och standardisering av plasttyper Plast har, förutom en rad negativa effekter för miljö och klimat, även fördelar och är mycket användbart, t.ex. inom sjukvården. Plast ska därför användas där det är mest lämpligt. För att få till stånd en hållbar plastanvändning krävs därför, förutom att användning av plast minskas, att så mycket som möjligt av använd plast kan återanvändas och återvinnas och att råvara av plast blir mindre fossilberoende. konsumerar vi dock en stor mängd plast i som inte är möjlig att vare sig återanvända eller återvinna. innehåller plastprodukter ämnen som är miljö- och hälsoskadliga, vilket gör att de inte lämpar sig för materialåtervinning, men i många fall beror det på att plastprodukterna består av så olika typer av plast att materialåtervinning inte är möjlig. Det är en ohållbar situation som enligt uppfattning måste åtgärdas genom att högre krav ställs på producenterna. Även om EU har antagit en i delar ambitiös handlingsplan för den cirkulära ekonomin får det inte begränsa vår nationella rådighet för skyndsamma nödvändiga åtgärder. Regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning med krav på ökat producentansvar samt krav på standardisering av plasttyper så att ökad återanvändning och återvinning möjliggörs. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.7.3 Inför förbud mot prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas välkomnar att regeringen anser att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas bör förbjudas. har länge föreslagit ett sådant förbud. Av handlingsplanen framgår att frågan bereds inom samt att regeringen bedömer att ett förbud bör införas och en ny lagstiftning planeras träda i kraft . Det finns således inget bindande vid att regeringen kommer att återkomma med lagstiftning som förbjuder denna fossila verksamhet . Vi anser att klimathandlingsplanen bör tydliggöra att förbud för ny exploatering av fossil energi ska införas inom mandatperioden. Lagstiftning innebärande förbud mot prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska införas . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.7.4 Stärk återvinningen av elbatterier från elbilar Vi delar regeringens uppfattning att produktionen av batterier sker med bristande social och ekologisk hållbarhet och med hög insats av fossil el. En svensk batteriproduktion är därför av flera skäl välkommen. IVL har på uppdrag av och genom litteraturstudier undersökt energiåtgång och utsläpp av växthusgaser vid tillverkning av batterier till elbilar. Utsläppen per kWh batteri var i genomsnitt 150–koldioxid och utsläppen tycks öka linjärt med batteriets storlek. I stor skala saknas också återvinningssystem. Studien konstaterar att det är stora skillnader i utsläpp men att det finns goda möjligheter att minska miljöpåverkan. Vid tillverkning kan mer grön el användas och material skulle kunna återvinnas effektivt. Detta är av stor betydelse då elbilar har stora miljöfördelar och har stor potential. IVL konstaterar att det behövs ekonomiska styrmedel som gör det lönsamt att använda återvunna material och att de svenska skatterna på fordon och bilförmåner också behöver ta hänsyn till utsläppen i tillverkningsstadiet. Då elbilar har stora miljöfördelar och hög kapacitet att minska trafikens klimatpåverkan anser att det är av stor vikt att vidta åtgärder tidigt för att förhindra att en del av miljövinsten äts upp av batteritillverkning och bristande återvinning. Regeringen bör återkomma med förslag på styrmedel som ger ökat incitament för att återvinna elbatterier från elbilar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder och styrmedel som gynnar elbilar med lägre miljö- och klimatpåverkan i tillverkningsskedet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.7.5 Åtgärder bör vidtas för att förhindra import av batterimetaller som inte är socialt hållbart producerade anser att produktion av elbatterier, likväl som produktion av drivmedel, ska ske socialt och miljömässigt hållbart. Vi anser inte att det borde vara möjligt att importera mineraler och metaller som inte producerats hållbart för människor och miljö till eller inom EU. För att kunna spåra att mineraler inte kommer från länder som t.ex. med fruktansvärda konsekvenser för människor måste spårbarhet och hållbarhetsmärkning tas fram. har också ett nationellt ansvar att själva utvinna metaller och mineraler hållbart för att möta ökad efterfrågan. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att förhindra import av batterimetaller som inte är hållbart producerade. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.8 El- och värmesektorn samt avfall 4.8.1 Skapa möjligheter till skattereduktion för produktion av förnybar energi även för de som bor i lägenheter slipper villaägare energiskatt på den el de själva producerar för eget bruk. Det är ett utmärkt sätt att öka produktionen av förnybar energi i form av t.ex. solel. Vi anser att samma möjligheter ska finnas för de som bor i lägenhet, i enlighet med den utredning som regeringen själv tillsatte om detta (dir. M2017/02099/Ee). Detta skulle gynna andelsägd förnybar energiproduktion och stärka rättviseperspektivet. Andelsägarna skulle få en skattereduktion för den el som de genom föreningen producerar och som de förbrukar i sina lägenheter. Regeringen bör återkomma med ett förslag till om en breddad skattereduktion till de som bor i lägenhet, oavsett upplåtelseform, och vill producera förnybar el tillsammans för sin egen förbrukning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.8.2 En nationell plaststrategi med åtgärder och regleringar för att minska de negativa klimat- och miljöeffekterna av plast Regeringen gör i handlingsplanen bedömningen att en nationell strategi för cirkulär ekonomi bör tas fram samt att utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi bör stärkas. ser positivt på inriktningen men vill betona vikten av att framarbetade strategier med nödvändighet innehåller konkreta åtgärder och regleringar. Regeringen har tillsatt en rad utredningar samt uppdrag till berörda myndigheter för att utforma lämpliga åtgärder i denna riktning. Vi välkomnar detta men saknar tydlighet i handlingsplanen när det gäller i vilken utsträckning åtgärder kommer att föreslås till från regeringen. Vi ser särskilt behov av att detta tydliggörs för att minska de negativa miljö- och klimateffekterna av plastanvändningen. Regeringen bör återkomma med förslag på en nationell plaststrategi med åtgärder och regleringar för att minska de negativa klimat- och miljöeffekterna från plast. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Enligt EU:s direktiv ska förbrukningen av plastbärkassar minska för att förbättra miljön och effektivare nyttja våra resurser. I införde regeringen en ny förordning 2016 om plastbärkassar för att minska förbrukningen av plastbärkassar. beslutade att butiker och restauranger ska informera om plastkassars miljöpåverkan och medverka till att förbrukningen ska minska. I förbrukade vi 102 plastbärkassar per person 2018. Målet till 2025 är 40 plastkassar per person och år. Statistik visar att av den sålda plasten materialåtervanns. Enligt Håll Rents skräprapport kommer plastpåsar på sjunde plats bland det vanligaste skräpet längs våra stränder. anser att det krävs kraftigare reglering av plastbärkassar för att minska deras miljöpåverkan. Vi anser att användning av plastbärkassar bör avskaffas. Att främja biobaserade plaster i stället för fossilbaserade plaster kan vara motiverat i en del fall för att minska plastförbrukningens miljöpåverkan och minska beroendet av fossila råvaror som råolja och naturgas. Inte heller biobaserade plastpåsar bryts dock ned, och även de förorsakar skada på ekosystemen. Det finns biologiskt nedbrytbar plast, som kan vara tillverkad av både förnybar och fossil råvara, men denna kräver speciella förhållanden för att brytas ned. Skatt på plastbärkassar ska införas . Vi välkomnar att initiativ tas av regeringen för att med starkare styrmedel minska användningen men menar att det är otillräckligt. Ett flertal länder har valt att införa förbud mot plastbärkassar och vi anser att bör ansluta sig till dessa länder. bör införa ett förbud mot plastbärkassar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.9 Skogsbruk och annan markanvändning 4.9.1 Öka kolsänkan i skog och mark och bevara och stärk den biologiska mångfalden delar regeringens bedömning att en hållbar markanvändning som möjliggör att fossila material och fossila bränslen ersätts med förnybara produkter är betydelsefull för en växande bioekonomi. Vi välkomnar även regeringens bedömning att detta bör ske som långsiktiga kolsänkor bevaras , biologisk mångfald värnas och ekosystemtjänster vidmakthålls. efterlyser dock, nationellt och inom EU, målsättningar och åtgärder för att dessa för klimatet och ekosystemen nödvändiga perspektiv blir förenliga och klimatpolitiken hållbar. Regeringen bör återkomma med förslag på ett kompletterande långsiktigt mål om att öka kolsänkan i skog, mark och vattenmiljöer som den biologiska mångfalden bevaras och stärks. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör verka för att införa ett kompletterande långsiktigt mål om att öka kolsänkan i skog, mark och vattenmiljöer inom EU som den biologiska mångfalden bevaras och stärks. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör återkomma med förslag på strategi för hur den svenska skogen ska bevaras och brukas för att stärkas som kolsänka och kollager samt konkretisera hur ersättning av icke-förnybara material kan genomföras resurseffektivt som den biologiska mångfalden bevaras och stärks. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen gör i handlingsplanen bedömningen att en utredning bör tillsättas som ska föreslå åtgärder för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Det är en påfallande passiv ingång för att genomföra åtgärder som stärker vårt nationella jordbruks långsiktiga hållbarhet och konkurrenskraft. föreslog i budgetförslag att produktion och förädling av växtbaserade livsmedel ska främjas genom ekonomiskt stöd. Detta kan ske genom stöd till utveckling av nya livsmedel, nya odlingsmetoder samt stärkt produktionsstöd för växtbaserade livsmedel. Ett förändrat klimat möjliggör även odling av nya grödor, och en mångfald av grödor minskar risker och jordbrukets sårbarhet. En ökad konsumtion av växtbaserade livsmedel samt minskad köttkonsumtion har stor betydelse för klimatomställningen, och stärkta nationella produktionsvillkor kan därmed möta en växande efterfrågan genom stärkt självförsörjningsgrad av dessa livsmedel. 4.10.1 EU:s jordbrukspolitik är inte hållbar I likhet med regeringen är positivt till kommissionens ambition att stärka den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU. Vi menar dock att den är långt ifrån tillräcklig i det förslag som presenterats. Cap (Common Agricultural Policy) främjar ett storskaligt jordbruk med hög miljö- och klimatpåverkan. Intensiv animalieproduktion och monotona odlingslandskap ger negativa effekter för både klimat och biologisk mångfald. Stora stödbelopp hamnar hos stora godsägare och multinationella företag. Beräkningar har uppskattat att av jordbruksstödet, som omfattar av EU:s totala budget, går till den rikaste femtedelen av markägarna. anser därför att EU:s jordbruksstöd måste förändras från grunden. En forskargrupp från en rad europeiska länder, bl.a. , har granskat det förslag som lagt fram och som ska gälla i EU efter 2020. I artikeln som publicerats i den vetenskapliga tidskriften får förslaget kraftig kritik. Man konstaterar att jordbruksstödet är föråldrat och att det i alltför hög omfattning fortfarande handlar om att stötta produktion av livsmedel och säkra lantbrukarnas inkomster på bekostnad av att skydda klimat och miljö – detta trots att EU genom internationella avtal har åtagit sig att arbeta för ett hållbart jordbruk, för bevarad biologisk mångfald och för att bekämpa klimathotet. Forskargruppen konstaterar att Cap har potential att stödja minst 9 av FN:s 17 globala hållbarhetsmål men bara bidrar till att uppnå 2 av dem. Det intensiva jordbrukandet pekas ut som en av de största orsakerna till minskningen av biologisk mångfald. Om hållbarhetsmålen ska tas på allvar av EU anser forskargruppen att det krävs en djupgående reform med bättre anpassade och delvis nya stödformer. Det som forskarna nu anser vara mest allvarligt är att EU vill behålla stödformer som redan visat sig vara ineffektiva, miljöskadliga och socialt orättvisa. I det sammanhanget lyfter man särskilt direktstödet (ibland kallat gårdsstödet) på . Stödet betalas ut till lantbrukare enbart baserat på hur stora arealer de odlar, vilket leder till att av pengarna hamnar hos av de sökande och att miljönyttan blir mycket liten. Forskarna anser att stödet i stället i högre utsträckning ska användas till landsbygdsutveckling. Då kan ersättning ges för inkomstbortfall om lantbrukaren använder hållbara metoder som främjar biologisk mångfald och motverkar klimatkrisen. delar den kritik som den internationella forskargruppen framför om förslaget till ny jordbrukspolitik inom EU. Vi anser att det mest hållbara är att utformar sin egen nationella jordbrukspolitik. Så länge är en del av EU:s gemensamma jordbrukspolitik verkar vi för att stöden ska utformas i enlighet med hållbarhetsmålen. Vi vill bl.a. införa ett tak för hur mycket EU-stöd stora lantegendomar kan få samt avveckla EU:s subventioner till storskalig animalieindustri, vilket skulle frigöra resurser. Vi anser att jordbruksstöden ska gå till åtgärder som främjar miljö, klimat, förbättrad djuromsorg och landsbygdsutveckling. Jordbruket måste bli ekologiskt hållbart, och gårdsstödet motverkar i stora delar en sådan inriktning och bör därför tas bort eller minskas. 4.10.2 Genomför pilotstudie för livsmedelsproduktion med låg klimatpåverkan och stärkt beredskap I Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019 presenterade ett flertal myndigheter genom samverkan ett antal förslag till regeringen för att stärka möjligheterna att nå våra miljömål. Myndigheterna, däribland , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten, föreslår att en pilotstudie genomförs där naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande på ett hållbart sätt baserat på de lokala kretsloppen.