mot · H8023050 · 2020-10-06 00:00:00 — En jämlik utbildning för alla Många positiva förändringar av svensk skola har kommit till stånd . Vi har mindre barngrupper i förskolan, fler medarbetare i skolan och många fler platser inom vuxenutbildning och högre utbildning. Vi ser också att lärares och elevers hårda arbete ger resultat, fler elever blir behöriga till gymnasieskolan och resultaten stiger i internationella mätningar. barn och ungdomar lär sig mer. ser vi att ojämlikheten ökar och det blir allt tydligare att jämlikheten är den största utmaningen vi har framför oss. Inte bara för skolan utan för hela samhället. Det är helt centralt att utveckla och stärka arbetet i svensk förskola, skola och gymnasieskola, inklusive särskolan, för att möta denna utmaning. Även inom vuxenutbildningen, och högskolan finns viktiga nycklar i arbetet med att stärka medborgarnas likvärdiga möjligheter till utbildning. Här måste staten ta ett större ansvar för att ge skolans huvudmän goda och jämlika förutsättningar för att bedriva en utbildning av hög kvalitet. Alla skolor ska vara bra skolor. lyfter i den här motionen fram de byggstenar som vi menar krävs för en jämlik utbildning, från förskola till högskola. Det handlar sammanfattningsvis om: ett ökat statligt ansvarstagande för en jämlik skola mer resurser till de skolor som behöver det mest en bra start i förskola och fritidshem rätt stöd, i rätt tid att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan bättre förutsättningar att planera för gymnasieskola och komvux fler behöriga lärare till de skolor som har det tuffast ökad anställningstrygghet för universitetslärare och forskare att stärka studenters psykosociala hälsa mer lärarledd undervisning i högskolan att främja det livslånga lärandet. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat statligt ansvarstagande för en jämlik skola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett rättvist skolval för alla och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vinster ska återinvesteras i skolverksamheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fristående skolor ska omfattas av offentlighetsprincipen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskade barngrupper i förskolan och fritidshemmet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fritidshemmets kompensatoriska uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka elevhälsans främjande och förebyggande arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalitetssäkring av läromedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp implementeringen av läsa-skriva-räkna-garantin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatta lässatsningar och stärkta skolbibliotek och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kulturens plats i skolan och återinföra estetiska ämnen som obligatoriska i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att förbättra planeringen av gymnasieutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut och kvalitetssäkra lärarutbildningarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett professionsprogram för lärare och rektorer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka anställningstryggheten för lärare och forskare på universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre kunskap om och stöd till högskolestudenters hälsa och rehabilitering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer lärarledd tid för studenter i högskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om regeländringar för att underlätta utbildning och kompetensutveckling i vuxen ålder och tillkännager detta för regeringen. Ett ökat statligt ansvarstagande för en jämlik skola kan aldrig acceptera ett samhälle där barn får olika livschanser beroende på vilken skola de går i. Alla elever ska få en ärlig chans, ha rätt att växa och utmanas, lyckas och utveckla sina talanger i skolan. Varje elev ska få den tid de behöver med sina lärare. Alla elever och vårdnadshavare måste kunna känna tillit till deras närmsta skola – alla skolor ska vara bra skolor. Politikens uppgift är att ge rektorer och lärare rätt förutsättningar att göra sitt jobb. Rätt förutsättningar att bygga en jämlik skola där alla elever får en ärlig chans. Skolpolitiken har alltför ofta präglats av en ovilja att ta tag i de stora problemen. Snabba utspel om sådant som borde vara professionens eller huvudmannens ansvar har stått i vägen för en konstruktiv diskussion om grundläggande systemfel med marknadifiering, otydligt ansvar, brister i stöd till lärare och rektorer och växande ojämlikhet. Det har också lett till att den helt nödvändiga diskussionen om hur ansvarsfördelningen mellan staten och huvudmännen ska se ut, utifrån både värdet av det lokala självstyret och behovet av likvärdiga förutsättningar, försvårats. Utredningen om en mer likvärdig skola har haft i uppdrag att bland annat analysera hur dagens finansiering av skolan tar hänsyn till elevernas behov och skolornas förutsättningar att bedriva en likvärdig utbildning. I sitt betänkande En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) konstaterar utredningen att staten behöver ta ett större finansiellt ansvar för att öka skolans likvärdighet. Utredningen menar att ett flertal existerande statsbidrag bör slås samman till ett socioekonomiskt viktat sektorsbidrag med målet att öka likvärdigheten och kvaliteten i undervisningen. Utöver ett sådant sektorsbidrag, föreslås att frågan om ett större statligt sektorsbidrag utreds vidare. vill fortsätta genomföra den plan som togs fram av för ökat statligt ansvar för skolans finansiering och minskad skolsegregation och vi är därför angelägna om att regeringen går vidare med utredningens förslag. Att alla lärare och elever har tillgång till läromedel av jämn och hög kvalitet är också en förutsättning för en jämlik skola. Det är viktigt inte minst med tanke på att lärarbristen leder till att många elever undervisas av obehöriga lärare. är det i praktiken upp till enskilda lärare och rektorer att försäkra sig om att det material som används håller god kvalitet, som utbudet ökat tack vare utvecklingen mot mer digitalisering och webbaserat material. Regeringen har tillsatt en utredning om stärkta skolbibliotek och läromedel som bland annat ska se över hur statens roll bör se ut när det gäller kvalitetssäkring av läromedel. När utredningen lämnar sitt förslag är det viktigt att se till att förbättringar verkligen kommer till stånd. Mer resurser till de skolor som behöver det mest För att alla elever ska få tillgång till en jämlik utbildning av god kvalitet behöver de skolor som har störst behov få mest resurser. Dessa skolor ligger ofta i utsatta områden i våra större städer, eller på landsbygderna. Efter förslag införde i regering en unik förstärkning av den statliga finansieringen av och förskoleklassen som fullt utbyggd innebär för ökad jämlikhet i skolan. Stödet fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till socioekonomiska faktorer så att alla får mer men de kommuner och skolor som har det tuffast får mest. Det är av mycket stor betydelse att staten fortsatt tar ansvar för att finansiera skolans likvärdighet och att takten för utbyggnaden av stödet ligger fast. För är det också viktigt att de skattepengar som går till skolan når fram till eleverna och stärker utbildningens kvalitet. Då måste den nuvarande ordningen där skolor drivs i vinstsyfte förändras. Skolor ska drivas med professionalism och engagemang för uppdraget, inte i vinstsyfte. Pengarna som vi betalar i skatt ska gå till det de är avsedda för och vinster ska återinvesteras i verksamheten. Kommunerna har det yttersta ansvaret för att erbjuda alla barn i kommunen plats i en skola nära hemmet, oavsett hur många elever som finns i kommunen ett givet år. Det gör att kommunerna måste ha en ständig beredskap för att ta emot nya elever, som fristående skolor inte behöver ha. Kommunen måste också garantera att det finns skolor som geografiskt når elever i hela kommunen. Utredningen om en mer likvärdig skola har visat att skillnaderna i ansvar mellan kommunala och enskilda huvudmän sammantaget innebär en betydande merkostnad för kommunala skolor jämfört med fristående skolor på i genomsnitt av verksamhetens kostnader. vill att kommuner ska kunna räkna bort dessa kostnader när de fördelar medel till fristående skolor. finns inte den möjligheten eftersom medlen ska fördelas efter samma grunder som används vid fördelning av resurser till kommunens egna skolor. I en stark skola möts elever med olika bakgrund i samma klasser. Därför är den ökande skolsegregationen ett stort problem. Vårdnadshavare väljer ofta skolor som ligger nära hemmet, vilket innebär att skolsegregationen förstärks av den stora bostadssegregationen. Mot den bakgrunden är det av stor betydelse att nya skolor planeras så att det underlättar upptagning från bostadsområden med olika socioekonomisk profil. Redan med dagens regler kan kommuner och fristående huvudmän till viss del påverka elevsammansättningen genom bland annat beslut om upptagningsområden och liknande, och varje huvudman borde ha en skyldighet att använda de möjligheter som finns för att åstadkomma en mer allsidig social sammansättning av elever. är dessa möjligheter kraftigt beskurna, och det behövs därför också utformas fler och bättre verktyg för att bryta skolsegregationen. Skolvalet som det fungerar förstärker segregationen. Man ska inte behöva stå i kö från BB för att kunna få plats i en populär skola. Därför tycker att reglerna för skolvalet behöver förändras. Skolvalet måste bli fritt och rättvist för alla. har i regering låtit en utredning ta fram förslag som kan bidra till att bryta skolsegregationen och ge ett mer rättvist system. I sitt betänkande En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) föreslår utredningen att ett gemensamt skolval till förskoleklass och grundskola införs, där alla elever och alla skolor deltar. Genom att alla måste delta i skolvalet menar utredningen att engagemanget i valet av skola ökar bland elevernas vårdnadshavare. En förutsättning för att ett system där alla aktivt väljer skola ska fungera är att det finns god tillgång till information om de skolor som finns att välja mellan. En annan förutsättning, menar utredningen, är att skolorna faktiskt är valbara i praktiken när skolvalet görs och att platserna inte har bokats upp i förhand. Utredningen konstaterar att även om fristående skolors urvalsgrunder i princip skulle kunna motverka den skolsegregation som boendesegregationen ger upphov till, så visar forskning att de i stället ytterligare förstärker segregationen. Dagens urvalsgrunder för fristående skolor och principer för placering vid kommunala skolor lämnar för lite utrymme för de huvudmän som vill verka för en mindre segregerad skola. Utredningen menar att det fria skolvalet till förskoleklass och grundskola måste kombineras med en reglering där det är tydligt vilka urvalsgrunder skolor får använda när det finns fler sökande elever än platser, något som saknas för kommunala skolor, och lämnar förslag på sådana urvalsgrunder för både kommunala och enskilda huvudmän. Förslaget syftar till att minska skolsegregationen och därför finns varken kötid eller koppling till förskolan med. Istället föreslås kriterier som ökar skolornas möjligheter att främja en mer allsidig social sammansättning av elever, tillsammans med till exempel syskonförtur och möjlighet för eleven att gå kvar hos samma huvudman genom hela skoltiden. Utredningen föreslår därutöver en ökad kontroll av och insyn i hur urvalsgrunderna tillämpas i praktiken. Utredningens bedömning är att de här förslagen tillsammans kan verka för ett rättvist skolval och en minskad skolsegregation. Förslagen är ute på remiss. När remissrundan är avslutad är det viktigt att se till att vi verkligen får förändrade regler på plats som ger ett mer fritt och rättvist skolval som kan bidra till minskad skolsegregation. För att arbetet mot skolsegregationen ska kunna vara effektivt och för att skolvalet ska fungera behöver det även finnas offentlig statistik tillgänglig för alla skolor. För är det också självklart att medborgarna måste ges insyn i de verksamheter som de finansierar och att uppgifter om exempelvis skolors betygsresultat, elevsammansättning och hur stor andel av lärarna som är legitimerade ska vara offentliga. Den som driver skola har tagit på sig att ansvara för våra barns utbildning. Det är svårt att tänka sig något viktigare uppdrag. Vi måste kunna känna oss trygga med att alla huvudmän tar detta uppdrag på största allvar och lever upp till det gemensammas förväntningar på kvalitet och värdegrund. Därför vill vi att offentlighetsprincipen ska omfatta även fristående skolor. Bra start i förskola och fritidshem Mindre barngrupper i förskolan är viktigt både för barnens lärmiljö och för de anställdas arbetsmiljö. har i regering drivit igenom att hela 2,3 miljarder avsatts till att skapa mindre barngrupper i förskolan. återinförde i regering riktmärken för barngruppernas storlek. Detta har varit viktigt för svensk förskola. har barngrupperna också minskat kontinuerligt i storlek enligt statistik. Mycket tyder dock på att gruppstorleken fortsatt är väsentligt högre än riktmärkena. Utvecklingen måste därför fortsätta och alla kommuner behöver leva upp till riktmärken. Att pressa in för många barn i förskolegrupperna får aldrig bli en metod för att spara pengar. Det handlar om barnens bästa och en förskola med tid för lärande. vill därför behålla och utöka statsbidraget för mindre barngrupper i förskolan. Ytterligare åtgärder kan behöva vidtas om de nuvarande riktmärkena och stimulansbidragen inte visar sig ge tillräcklig effekt. deltar barn med utländsk bakgrund i förskolan i betydligt lägre utsträckning än barn med svensk bakgrund. Det är viktigt att förskolan kommer alla barn till del, inte minst eftersom den har stor betydelse för barns utveckling och framtida skolresultat. är angelägna om att den utredning om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska som ska presenteras , faktiskt leder till konkreta insatser för att öka deltagandet i förskolan bland alla barn. Skolinspektionens särskilda granskning av förskolans kvalitet och måluppfyllelse visar att förskolan har många styrkor men även en del utmaningar och att kvaliteten varierar alltför mycket. Förskolan i är inte likvärdig för alla barn. Den bristande jämlikheten är allvarlig inte minst eftersom förskolans kompensatoriska uppdrag har stor betydelse för att bryta segregationen. Här är personalen förskolans viktigaste resurs. Att vi har tillräckligt många anställda i förskolan som har kompetens för uppdraget är avgörande för att säkra kvaliteten och jämlikheten. Det tryggar också de anställdas arbetsmiljö. Även förskolan behöver finansieras så att jämlikheten säkras. vill därför även på förskolans område att staten tar ett större ansvar för en likvärdig finansiering, i likhet med stödet för ökad jämlikhet till grundskola, förskoleklass och fritidshem. En annan viktig aspekt för en likvärdig och kvalitativ förskola är möjligheterna att rekrytera personal. Vi ser en stor brist på förskollärare. vill därför att blivande förskollärare som arbetar i förskolan ska kunna studera på deltid med full lön. Ett bra fritidshem och en stark fritidspedagogik spelar stor roll för eleverna. Det kan stärka skolans kompensatoriska uppdrag, stödja i lärandet och ge elever bättre verktyg för att arbeta tillsammans. har vi sett hur grupperna ökat i storlek och förutsättningarna för pedagogerna i fritidshemmet försämrats. gjorde i regering flera insatser för att stärka fritidshemmet, både med statliga resurser och stärkt status för de som arbetar i fritidshemmet, men det finns mycket kvar att göra. På initiativ har en utredning föreslagit åtgärder för att stärka fritidshemmets kompensatoriska uppdrag så att skillnaderna i elevers förutsättningar att ta till sig utbildningen utjämnas. I betänkandet Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg (SOU 2020:34) föreslås bland annat bättre stöd till fritidshemmen, riktmärken för gruppernas storlek och krav på lokalernas utformning. Utredningen uppmärksammar också det problematiska i att fritidshemmet inte är till för alla barn, utan enbart för dem som har föräldrar som arbetar. Ett barn med långtidsarbetslösa föräldrar eller som av andra skäl befinner sig i en segregerad miljö riskerar därför att gå miste om allt som fritidshemmet erbjuder under hela sin skolgång, vilket kan få negativa konsekvenser inte minst för skolresultaten. Utredningens bedömning är att det bör införas en rätt för alla barn att delta i fritidshemmets undervisning, och att en möjlighet för kommuner att erbjuda fritidshemmets undervisning till barn i segregerade områden bör införas som ett första steg. Det är viktigt att utredarens förslag tas på allvar och leder till stärkt kvalitet och ökad jämlikhet i fritidshemmet. Rätt stöd, i rätt tid En av de viktigaste investeringarna handlar om elevers hälsa. Elever som far illa eller mår dåligt riskerar att detta blir ett hinder också för lärandet och skolgången. Därför måste alla elever få rätt hjälp i rätt tid, och mobbning och annan utsatthet bekämpas. En bra elevhälsa ska vara tillgänglig för eleverna och ska kunna hjälpa lärarna att vara en motor i arbetet för trygghet och studiero på skolan. Det kräver en förstärkt elevhälsa som också sätter stödet till den enskilde eleven i centrum. Det kräver också en utvecklad samverkan mellan elevhälsan, och den allmänna hälso- och sjukvården. Ingen elev ska falla mellan stolarna. För att det ska finnas tillräckligt med tid och kompetens att bedriva ett snabbare, mer tillgängligt och mer välkoordinerat arbete krävs även tillräckligt med elevhälsopersonal. i regering införde ett statligt stöd som har lett till 900 fler anställda i elevhälsan. Ytterligare förstärkningar kan behöva göras för att säkerställa alla elevers tillgång till en elevhälsa av god kvalitet, till exempel genom att definiera vilken tillgång som är en acceptabel lägstanivå. Det får inte bero på var en elev går i skola om han eller hon får rätt stöd eller inte. Tidiga insatser är viktiga för elevernas självkänsla och kan i fråga om grundläggande färdigheter, som exempelvis läsa och skriva, även motverka svårigheter i andra ämnen. i regering drev därför igenom läsa-skriva-räkna-garantin. Garantin innebär en stärkt rätt för elever att få de stödinsatser de har behov av tidigt i sin skolgång och på så sätt få en ökad möjlighet att nå kunskapskraven. är det viktigt att läsa-skriva-räkna-garantin också förverkligas på ett bra sätt så att den blir till konkret stöd för lärare och elever i skolan. Skolinspektionen har fått i uppdrag att följa upp och utvärdera garantin. Skulle uppföljningen visa på brister i implementeringen behöver ytterligare insatser övervägas för att få till stånd ett tidigt och anpassat stöd för alla elever. Rörelse under skoldagen kan främja elevernas utveckling. Det finns studier som visar på positiva kopplingar mellan fysisk aktivitet, motorisk träning och skolprestationer. Dock finns det en grupp elever som sällan eller aldrig deltar i skolans undervisning i idrott och hälsa, är stillasittande på rasterna, sällan tillhör föreningsidrotten och i övrigt inte är fysiskt aktiva på sin fritid. Skillnaderna är stora beroende på uppväxtort, kön och föräldrarnas utbildningsnivå. Därför är det viktigt att ta tillvara de möjligheter och tillfällen som finns under skoldagen för att engagera och aktivera alla barn till mer rörelse, något som i förlängningen kan leda till en mer jämlik hälsa och mer jämlika förutsättningar i skolan. Läsning är grunden för så mycket av all annan inlärning. måste barn få möjlighet att gå från att lära sig läsa, till att kunna läsa för att lära. Det är en förutsättning för att kunna tillgodogöra sig faktakunskaper, men utvecklar också koncentrationsförmågan och är grunden för att skaffa förmåga till kritiskt tänkande och att kunna skilja sanning från lögn, fakta från åsikt. Det finns klyftor i läsförmågan . Klyftor i läsförmåga skapar avstånd i samhället och kostar – mänskligt, socialt och även ekonomiskt. Därför har vi som samhälle ett ansvar för att alla verkligen får stöd i att utveckla en god läsförmåga. drev i regering fram en kraftsamling för läsningen. I folkbiblioteken investerades för att låta litteraturen komma närmare människor. Ett läslov inrättades och bemanningen inom skolbiblioteken förstärktes. Projektet växte, där små barns språkutveckling och intresse för böcker stimuleras i familjer som inte alltid har egen erfarenhet av läsning. Alla förskolor fick ett litet förskolebibliotek om 50 böcker och fritidshemmets läsning stärktes. En läsa-skriva-räkna-garanti har gjorts till lag i skolans tidiga år. Regeringen har ett ansvar att förvalta det arbete som inleddes under förra mandatperioden. Det är därför mycket positivt att arbetet med att genomföra Läsdelegationens förslag nu tas vidare, bland annat genom att ett läsråd inrättas för att samla läsfrämjande aktörer från olika delar av samhället. har en särskild utredare getts i uppdrag att lägga fram förslag på hur skolbiblioteken kan stärkas. För är det angeläget att sådana förstärkningar av skolbiblioteken kommer till stånd. Mobiliseringen för stärkt läsning måste fortsätta. Konst och kultur är inte ytlig smyckning eller enkel förströelse. Det är vägar för att förstå världen, att kunna arbeta kreativt och nyskapande med avancerade processer. Det är ingen slump att några av världens främsta forskningsinstitut aktivt arbetar med att föra samman konstnärer och forskare för att skapa ny kunskap. Vår framtid handlar om att unga får redskapen att förstå och förändra världen, och där spelar de estetiska ämnena stor roll. Det vi lär oss i de estetiska ämnena hjälper lärandet i stort. En stark kulturell bildning ger förmågan att förstå och kommunicera om det allra svåraste. Det behövs inte minst i där världen är under stor och snabb förändring. Under den borgerliga regeringstiden monterades kulturen i skolan ner. Förutsättningarna för kulturskolorna försämrades, och i gymnasieskolan tog man aktivt bort estetiska ämnen för de allra flesta elever. När hade ansvar i regering investerade vi istället stort i . någonsin utformades en samlad politik för en stark och likvärdig kulturskola i hela landet, där alla barn och unga kan få möjlighet att prova att stå på scen eller spela ett instrument. Men när regeringen föreslog återinförande av ett obligatoriskt estetiskt ämne för alla gymnasieelever valde de borgerliga att stoppa detta tillsammans med . Det var inte främst ett nederlag för regeringen utan för alla gymnasieungdomar som därmed nekas möjligheten att komma i kontakt med olika kulturella uttryck och utveckla sina skapande talanger. Det drabbar så klart hårdast barn som växer upp i hem eller på platser där det är långt till närmsta konsertupplevelse eller teaterscen. vill ge estetiska kunskaper större plats i utbildningen, från förskola till folkbildning.