mot · H8022776 · 2020-10-06 00:00:00 — Att trots detta upprätthålla distinktionen riskerar att spela de krafter i händerna som aktivt verkar för att undgå konsekvenserna av en terrorstämpling. anser därför att bör verka för att EU ska terrorklassa hela Hizbollah. behöver bidra inom EU och andra internationella organisationer så att det internationella arbetet med (AML) förstärks. Detta med syfte att motverka just penningtvätt och att stoppa terrorfinansiering. behöver även verka inom EU och FN för att få till stånd sanktioner mot stater som sponsrar och sprider extremism. är enda demokrati, ett fritt land med en självklar rätt att försvara sig samt att skydda sin befolkning. och EU ska därför stå vid sida i kampen mot antisemitism, islamistisk terror och hot från fientliga stater som exempelvis . Ansträngningarna för en fredlig tvåstatslösning måste öka, men på grund av den förra regeringens ensidiga har anseende skadats och så även möjligheterna att agera som en konstruktiv part i framtida fredsförhandlingar. förespråkar en tvåstatslösning på den israelisk-palestinska konflikten, men vi anser att det var helt fel och förhastat av att erkänna . För att verka för en lösning mellan parterna krävs att det är möjligt för , och EU, att kontinuerligt hålla kontakt med både och företrädare för den palestinska myndigheten. Detta kräver att omgående återupprättar relationerna med . Att ensidigt och onyanserat framställa som roten till allt ont i är verklighetsfrånvänt och kontraproduktivt. välkomnar den pågående normaliseringen av relationerna mellan och . Detta är en historisk utveckling som kan få avgörande betydelse för en fredlig utveckling i regionen och som möjliggjorts tack vare framgångsrik amerikansk diplomati. bör nu aktivt verka för att fler normaliserar sina relationer med . Den internationella så kallade BDS-rörelsen (Global Boycott, Divestment and Sanctions Movement) verkar för att med hjälp av internationella åtgärder straffa . Bojkott ses som de enskilda individernas redskap, desinvesteringar innebär att utländska företag drar tillbaka viktiga investeringar, sanktioner är det politiska verktyget för att med handelshinder eller andra begränsningar protestera mot och skada . I utspel, intervjuer och uttalanden har rörelsens ledande företrädare förmedlat starkt Israelfientliga och antisemitiska synsätt, vilket lett till omfattande kritik. Bland annat därför att BDS-rörelsen agerar på samma sätt som det tyska nazistpartiet som införde bojkotter mot judiska butiker. Men också på grund av återkommande utfall som visar att rörelsen är motståndare till en tvåstatslösning och i grunden ifrågasätter rätt att existera. För att bemöta och motverka de icke-demokratiska och Israelfientliga synsätten inom BDS-rörelsen beslutade den tyska förbundsdagen att klassa rörelsen som antisemitisk. Förbundsdagen uppmanar den tyska regeringen att inte stödja aktiviteter som organiseras av BDS-rörelsen och att inte finansiera projekt som kräver en bojkott av . Runt om i finns nu en växande antisemitism som måste bemötas och motverkas. BDS-rörelsen vill genom bojkott, tillbakadragna investeringar och sanktioner avlegalisera och bekämpa den judiska statens existens, vilket är antisemitism. riksdag behöver fördöma den antisemitiska internationella BDS-rörelsen för dess spridande av antisemitiska föreställningar och hat mot staten samt ta avstånd från den och inte i någon form stödja eller finansiera dess projekt. Den bör verka för ett motsvarande fördömande från EU:s och FN:s sida. Det finns dock fler sätt att återupprätta relationen till . tillhör, precis som , skaran av länder som satsar störst andel av BNP på forskning och utveckling per capita. är även en av världens ledande nationer inom life science och biotech. Små länder, som och , har inte samma resurser som större och därför är samarbeten inom teknologi nödvändiga. Trots den enorma potential som finns för svenska företag i och för utökad handel är det märkligt att Business ändå inte har ett kontor i landet. I stället sköts handeln från , från i , som förutom och även har 11 europeiska länder på sitt ansvarsområde. I ett medielandskap där de flesta nyheterna om handlar om konflikter, med antingen eller grannländerna, är det troligt att ett handelskontor hade gjort ännu större nytta. Vi kan konstatera att den nuvarande regeringen har varit allt annat än framgångsrik i att vårda relationen med enda demokrati, dvs. behöver därför en ny politik för . beslut att flytta sin ambassad till väckte stor internationell uppmärksamhet och kallade beslutet för en katastrof. Men det går att konstatera att den största konsekvensen beslutet fick var att fler länder valde att följa exempel. Det är i sammanhanget också värt att påminna om att aldrig varit huvudstad i något annat land än eller för något annat folk än det judiska. i ligger i . ligger generalkonsulat för de palestinska områdena i östra , trots att den palestinska huvudstaden i praktiken är . anser att den svenska ambassaden i ska flyttas från till . Ett beslut i den riktningen borde helst fattas i samband med fredsförhandlingar mellan och den palestinska sidan. Men ett sådant beslut skulle också ge en tydlig signal till parterna i en eventuell kommande fredsprocess att menar allvar när vi argumenterar för en rättvis fred för alla. är en stormakt ekonomiskt, politiskt och militärt. Man är världsledande inom innovation och forskning och väljer att spela en allt större roll internationellt. har världens näst största försvarsutgifter, är världens näst största handelsnation och största handelspartner i . 2030 beräknas vara världens största ekonomi, inte enbart i köpkraftsparitet utan även i nominella termer. Vad som händer i påverkar ekonomi och handel. Det påverkar vår konkurrenskraft, säkerhetspolitiken och klimatet. Det krävs därför en ambitiös men realistisk strategi för arbetet med . välkomnar inrättandet av ett nationellt om . Det behövs ny kunskap, och det skulle exempelvis behövas mer av kinesiska språkkunskaper på svenska myndigheter. En viktig uppgift för det nya kunskapscentrumet behöver framför allt bli att sammanställa den kunskap som faktiskt redan finns och säkerställa att relevanta samhällssektorer kan dra nytta av den i sitt praktiska arbete. Det behövs ökad samordning på detta område och också större samverkan mellan det offentliga, näringslivet och civilsamhället kring frågor som rör . Det gäller inte minst utifrån perspektiven säkerhetspolitiska intressen och mänskliga rättigheter. Utvecklingen i och ökade utsatthet förtjänar större uppmärksamhet från den . De omfattande protesterna i som pågått grundar sig i ett lagförslag som skulle ge regeringen i möjlighet att lämna ut personer som misstänks för brott i enlighet med straffrättsliga lagar. Det är därför viktigt att betona att principen ”ett land, två system” ska upprätthållas med syfte att bevara rätt till självbestämmande. och EU behöver tydligt stå upp för frihet och demokrati med anledning av händelseutvecklingen i . Det utrikespolitiska förhållningssättet gentemot ska därför även syfta till att starka förbindelser med kan upprätthållas och till att förbindelserna med fortsätter att utvecklas. är en de facto stat och en demokrati med goda relationer till . och EU delar centrala värderingar som respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer och skulle kunna dra nytta av ett ännu djupare samarbete, exempelvis i form av ett bilateralt investeringsavtal () mellan och som ett viktigt steg för att ytterligare förbättra och utveckla handelsförbindelserna. bör också verka för att främja deltagande i internationella sammanhang, exempelvis i internationella FN-organ. har ett intresse av att EU och andra länder i största möjliga utsträckning kan nå enighet i sitt förhållningssätt gentemot , ex. när det gäller kinesiska investeringar, påverkansmetoder och den omfattande kinesiska underrättelseinhämtningen. En specifik fråga som och andra EU-medlemsstater behöver ta ställning till gäller nästa generation telekomnätverk, 5G. Kinastrategin är en bra utgångspunkt eftersom det framgår av den att vi inom EU måste utgå från våra egna värderingar och intressen i förbindelserna med . EU-samarbetet rörande ska beröra försvars- och säkerhetspolitiken, handel, teknik, innovation och digitalisering, klimat och miljö samt inte minst respekten för de mänskliga rättigheterna. behöver nu bidra till att vidareutvecklas och att samarbetet med utgångspunkt i denna strategi stärks. En vidareutveckling av strategin ska syfta till ett fast och beslutsamt försvar av EU:s gemensamma intressen och värden, däribland respekten för de mänskliga rättigheterna. Den transatlantiska länken behöver stärkas politiskt, ekonomiskt och militärt för att de västerländska demokratierna tillsammans ska kunna stå emot konkurrensen och de säkerhetspolitiska hoten från . Den fria världens ekonomier är för relativt överlägsen , vilket gör att vi tillsammans kan möta dagens hot från om vi väljer att samarbeta. På så vis skapas också förutsättningar att kunna hantera säkerhetspolitiska utmaningar . En viktig och prioriterad uppgift för den ska vara att verka för att förbättra relationerna med och andra västerländska demokratier, med syfte att stärka den transatlantiska länken. () bedriver främjandeverksamhet i ett antal prioriterade länder. Detta är en verksamhet som tjänar ett gott syfte, inte minst det näringspolitiska området där man bidrar med viktiga kunskaper på exportområdet. har också andra uppdrag såsom att arbeta med ”Sverigebilden” utomlands. På detta område, liksom på exportområdet, är däremot inte ensamt om att bedriva denna typ av verksamhet. Andra aktörer som har ett liknande uppdrag är bl.a. i utlandet, de svenska utlandsmyndigheterna och . bedömning är att Svenska institutets omfattande verksamhet bör effektiviseras och skalas ner något varför vi anser att ska lyftas från anslaget 1:9 . minskar av samma anledning också anslaget 1:10 Information om i utlandet med . är ett oberoende och välrespekterat institut som bedriver forskning inom det utrikespolitiska området. Institutet har också några av mest framstående forskare på området knutna till sig. Institutets uppdrag är ”att främja intresset för och fördjupa kunskapen om utrikespolitiska frågor” vilket institutet väl lever upp till. gör dock en annan fördelning av medlen än regeringen och bedömer att det är nödvändigt att verksamheten effektiviseras. Därför minskar anslaget för det med 3 miljoner . Det är bra att medel anslås för att bygga upp ett för , och vi förstår behovet av riksgränskommissionens arbete. Vi motsätter oss dock de besparingar på freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet som regeringen föreslår för att finansiera detta. prioriterar 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och ökar därför anslagsnivån i förhållande till regeringens förslag. ökar anslaget med , ökar anslaget med och ökar anslaget med . Skånberg (KD)