mot · H8023626 · 2020-10-06 00:00:00 — Det handlar om forskning för att stärka kvinnors hälsa, geriatrisk forskning för att stärka de äldres hälsa och forskning kring kärnkraften och dess bidrag för att säkra framtidens energiförsörjning. öronmärker därför resurser till dessa satsningar som beskrivet nedan. Den exakta utformningen av de strategiska satsningarna bör formuleras av relevanta forskningsfinansiärer och forskarsamhället för att på bästa sätt tillvarata forskarnas kunskap, kreativitet och förmåga till såväl problemformulering som problemlösning. Nationellt forskningsprogram för att stärka kvinnors hälsa Det faktum att du är kvinna kan ha stor betydelse för hälsan och för tillgången till sjukvård. Detta eftersom det finns flera sjukdomar som endast drabbar kvinnor eller där kvinnor är överrepresenterade bland de drabbade. Det saknas kunskap kring orsaken bakom många av dessa sjukdomar. Inte sällan saknas därför också nationella riktlinjer. Detta gör att diagnostiseringen blir svår och att utvecklingen av effektiv behandling hindras. Bristande vård och behandling medför stora samhällsekonomiska kostnader kopplade till exempelvis psykisk ohälsa, arbetsbortfall, sjukskrivningar samt vård och behandling. Men framför allt är det mänskliga lidandet kopplat till dessa sjukdomar stort. Kvinnor beskriver ofta att deras vardag påverkas negativt av sjukdomen i sig men också av att de känner sig begränsas i sina mål och drömmar kring familj, fritid och karriär. Det är angeläget att öka kunskapsläget kring orsak och olika aspekter kring så kallade kvinnosjukdomar. En satsning på forskning som i förlängningen kommer stärka kvinnors hälsa. anser därför att forskning kring kvinnors hälsa kräver särskild uppmärksamhet. bör därför ges i uppdrag att inrätta ett nationellt forskningsprogram inom detta område. Programmet bör tilldelas 2021–2023. Dessa resurser öronmärks inom regeringens föreslagna ram på anslag 3:1 inom utgiftsområde 16. Några av de många sjukdomar som har omfattande negativa effekt på kvinnors liv och hälsa nämns i korthet nedan. Det är angeläget att det föreslagna forskningsprogrammet även stimulerar forskning kring infertilitetsproblematik, missfall och dödfödda barn, likaså kvinnors hälsa under en graviditet, förlossning och den efterföljande vården. Endometrios är en vanlig sjukdom som drabbar av kvinnorna. Vid endometrios har livmoderslemhinnan spridits utanför livmodern till exempelvis äggstockarna och bukväggen. Det skapar en kronisk inflammation med svåra buksmärtor. Endast symtomlindring genom smärtstillande medel, olika hormonbehandlingar och/eller operationer kan erbjudas. Kvinnor som lider av endometrios drabbas ofta av långa perioder av sjukskrivning. Ofta är fertilitetsbehandling nödvändig för att kunna bli gravid. Sjukdomen medför ofta försämrad livskvalitet och ett stort lidande för många kvinnor. Trots att sjukdomen är vanlig är den och dess symptom ganska okända bland allmänheten. De drabbade får därför ofta vänta på diagnos och det saknas botande behandling. Polycystiskt ovariesyndrom (PCOS) är en vanlig men okänd sjukdom. Namnet syftar på att det bildas många äggblåsor på äggstockarna och dessa orsakas av förhöjda testosteronnivåer. Oregelbunden mens och oönskad hårväxt är andra symptom. Därtill drabbas många av de kvinnor som lider av syndromet av fertilitetsproblem men även graviditetskomplikationer och en förhöjd risk för missfall. Förhöjd risk för utveckling av övervikt, typ 2‑diabetes, cancer i de kvinnliga könsorganen samt oro och depression är också vanliga delar av syndromet. Behandling med p‑piller kan användas för att dämpa testosteronnivåerna men överlag är behandlingen symtominriktad och fokuserad på livsstilsförändringar så som ökad fysisk aktivitet och goda kostvanor. Uppskattningsvis är av kvinnorna i drabbade men många är odiagnostiserade. Många kvinnor ges därmed inte möjlighet till behandling eller förebyggande insatser mot de komplikationer och följdsjukdomar som är förknippade med PCOS. Fibromyalgi är ett svårbehandlat smärtsyndrom som uppskattningsvis ca 200 000 svenskar, övervägande kvinnor, lider av. Utbredd smärta i muskler och leder, svår trötthet, sömnstörning och kognitiva svårigheter är vanligt. Orsakerna bakom fibromyalgi är till stora delar okända även om forskning från bland annat visar på specifika förändringar i hjärnan hos dessa patienter. De drabbade upplever ofta att deras besvär inte tas på fullt allvar inom vården och att diagnosen till slut blir en ”restdiagnos” i brist på annan. De drabbade får därför ofta vänta på diagnos och det saknas botande behandling. Myalgisk encefalomyelit/chronic fatigue syndrome (ME/CFS) kallades tidigare för kroniskt trötthetssyndrom. ME/CFS klassificeras som en neurologisk sjukdom av och drabbar uppskattningsvis 4–6 per 1 000 invånare, företrädesvis kvinnor. Sjukdomen kännetecknas av långvarig utmattning som inte går att vila bort. Därtill sker även försämring efter ansträngning. Orsakerna är okända, diagnostisering svår och det finns inga botemedel. Personer som lider av svår ME/CFS drabbas av svåra funktionsnedsättningar och kan bli sängliggande . Känslig tarm (IBS, irritable bowel syndrome) är det vanligast förekommande mag-tarmbesväret. av befolkningen lider av symtom såsom buksmärta, gaser, diarré och förstoppning. Besvären är vanligare hos kvinnor än män. Orsakerna till IBS är till stora delar okända, vilket hindrar utvecklingen av effektiv behandling. Lipödem är ett kroniskt tillstånd som framför allt drabbar kvinnor vid hormonella förändringar såsom under pubertet, graviditet och menopaus. Orsaken bakom lipödem är inte fastställd men man vet att genetiska förändringar i fettvävnaden ökar fettcellernas storlek vilket leder till stora fettansamlingar framför allt på insidan av lår och knän. Lipödem är förknippat med smärta och stort stigma. Botande behandling saknas. Nationellt forskningsprogram för att stärka äldres hälsa Ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Var och en ska ses som en person med eget och unikt värde med skilda intressen och bakgrunder. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag är en självklarhet – hela livet. Coronapandemin har satt i blixtbelysning de brister som finns inom äldreomsorgen och vården av äldre. Men har pekat på stora kompetens- och rekryteringsbrister inom områdena geriatrik och gerontologi. Det är därför angeläget att vården av äldre stärks – den måste präglas av högsta kvalitet oavsett var i landet man bor. Den geriatriska kunskapen måste öka och spridas i alla de olika verksamheter som är nödvändiga för att tillförsäkra en god vård och omsorg. Ökad kunskap kring de underliggande faktorerna vid akuta och kroniska sjukdomar som uppstår till följd av åldrande kan leda till bättre vård och behandling. Forskning inom detta område kommer i förlängningen stärka äldres hälsa. anser att forskning kring äldres hälsa bör innefatta tvärvetenskaplig forskning och implementering av dess resultat ute i verksamheten som bedriver vård och omsorg om äldre. och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) bör därför i samverkan med relevanta aktörer ges i uppdrag att inrätta ett nationellt forskningsprogram inom detta område. Programmet bör tilldelas 2021–2023. Dessa resurser öronmärks med inom regeringens föreslagna ram på anslag 3:1 inom utgiftsområde 16 samt inom regeringens föreslagna ram på anslag 6:1 inom utgiftsområde 9. drar ner med motsvarande medel, , på regeringens forskningssatsning. Säkra framtidens energiförsörjning genom kärnkraftsforskning menar att forskning kring utveckling av kärnkraften är avgörande för att säkra framtidens energiförsörjning. Goda villkor för kärnteknisk forskning är centralt för att skapa förutsättningar för kunskap och kompetensförsörjning som bland annat behövs vid livstidsförlängningar av reaktorer och satsningar på ny kärnkraft. Svensk kärnkraftsforskning har emellertid i mening inte getts tillräckligt utrymme inom ramen för statens forskningsanslag . tillför därför energiforskningen och framåt, medel som destineras till kärnkraftsforskning och sjösättandet av en färdplan för framtidens kärnkraft. För att bidra till finansiering av detta omfördelas , respektive , från regeringens föreslagna ram för anslag 3:1 inom utgiftsområde 16 respektive anslag 1:2 inom utgiftsområde 24. I sammanhanget ska också betonas att delar av övriga medel under anslag 1:4 Energiforskning, utgiftsområde 21, även ska göras tillgängliga för kärnteknisk forskning. Detta i enlighet med tillkännagivande om att forskning inom anslaget ska bedrivas inom alla relevanta kraftslag. Att sprida forskningsresultaten inom forskningssfären är en väsentlig del i att upprätthålla som kunskapsnation. Coronapandemin har också belyst vikten av att forskarsamhället bidrar till att vetenskapligt korrekt information sprids till allmänheten genom den så kallade tredje uppgiften. Det är viktigt både för att understryka allvaret i situationen och för att minska risken för att spridning av felaktig information och konspirationsteorier skapar panik och obefogad rädsla bland befolkningen. De insatser som har gjorts angående open access till vetenskapliga publikationer är lovvärda, men mer kan göras. En nationell strategi kring spridning av vetenskapliga resultat och forskningskommunikation är önskvärd. Forskarens engagemang inom den tredje uppgiften bör också premieras inom meriteringssystem i en högre utsträckning . Holdingbolag vid universitet och högskolor beslutade att holdingbolag skulle bildas och knytas till lärosäten. Syftet var att stödja flödet av kunskap från forskning till näringsliv genom att möjliggöra för lärosätena att bedriva kommersiell verksamhet. har granskat styrningen av och verksamheten i 17 holdingbolag och dragit slutsatsen att regeringen inte har styrt lärosätena så att de har fått förutsättningar för en aktiv och professionell förvaltning av holdingbolagen. Det är allvarligt. Regeringen bör därför vidta en rad åtgärder för att säkerställa en professionell förvaltning av holdingbolagen. De omfattar behov av bättre återrapportering om holdingbolagens verksamhet, riktlinjer kring verksamheter i holdingbolagen och styrning med affärsmässig kompetens. Svensk forskning och högteknologisk spetskompetens inom rymdområdet är av världsklass och bidrar till att öka intresset för naturvetenskaplig och teknologisk forskning hos unga. Svensk rymdindustri förser forskningsballonger, sonder, raketer och satelliter med avancerad utrustning för extrema förhållanden, med stor hållfasthet och lång livslängd. Genom samarbetet inom () deltar i forskningsprogram för vetenskap, jordobservationer och bemannade rymdfärder. Forskningen har stor bredd och omfattar biologi och skogsforskning, geofysik och hydrologi, klimatforskning, atmosfärforskning, magnetosfären och plasmafysik, solsystemets utforskning, astronomi, kosmologi och astrobiologi, fysiologi, hälsa och levnadsvanor samt materialforskning. Verksamhet i rymden ska syfta till att generera användbara data för forskning och samhällsfunktioner. Sådan forskning leder till samhällsnytta i form av långsiktig industriell tillväxt och konkurrenskraft. Regeringens satsning med ökning , 2021 och 2022 välkomnas, liksom den långsiktighet som ges genom att en nivå för rymdforskning och rymdverksamhet säkras . Det är ofta små och medelstora företag som står för innovation och tillväxt. Med hänsyn till den mycket kostsamma produktutvecklingen och de små serier som blir aktuella när produkterna kommersialiseras finns stort behov av kapital. Här behövs en hållbar modell för samverkan mellan statligt investeringsstöd och privat finansiering. Med god egen förmåga att genomföra och delta i rymdprojekt kan vara en efterfrågad samarbetspartner och utöva inflytande i internationell samverkan. Den svenskledda arktiska vädersatelliten (AWS) kommer att kunna följa utvecklingen i och högre latituder inklusive norra med större noggrannhet. är unik som civil rymdbas för uppskjutningar av raketer och ballonger, med omfattande infrastruktur, landningsområde och en fungerande testbädd för test av prototyper, för ballonger och raketsonder. Infrastrukturen på bör vara dimensionerad för att förbli en viktig resurs för nationell och internationell forskning, utveckling, demonstration, testverksamhet och annan rymdrelaterad verksamhet. Förutsättningarna för att ska kunna bli en uppskjutningsplats för små satelliter finns och kan göras marknadsmässigt, men behöver statligt stöd. Utredning av utrikes‑, säkerhets- och försvarspolitiska intressen, samt folkrättsliga förpliktelser, är viktigt för beslutsunderlaget, men även vilka krav som ska gälla för att få tillstånd till rymdverksamhet samt att undersöka om det behövs bestämmelser om skydd för rymdmiljön och förebyggande av uppkomsten av rymdskrot. Rymdlagen behöver förändras för att underlätta kommersiell rymdverksamhet i och beskriva hur privata aktörer får använda rymden, vilka krav som ställs på uttjänta instrument och satelliter, inklusive hållbarhetskrav för miljöpåverkan i rymden. anser vidare att ansvaret för rymdfrågor bör flyttas från till , med en permanent samarbetsgrupp mellan departementen då frågorna kräver expertkompetens från båda. Detta bör ges regeringen tillkänna. Kommuner och regioner brottas med ett växande utanförskap, integrationsutmaningar och ett alltmer utmanande tryck på välfärden. finns det externa aktörer som vill vara med och bidra med kapital till sociala investeringar och effektiva lösningar på samhällsproblem. En variant av detta är sociala utfallskontrakt, en lösning som prövats framgångsrikt i främst och . [31] I sociala utfallskontrakt investerar en extern finansiär pengar i ett offentligt socialt projekt för att uppnå definierade mål som motsvarar mänskliga och ekonomiska vinster för den offentliga parten. Denna modell för att genomföra sociala investeringar är utvecklad utifrån internationellt testade modeller för utfallsbaserad finansiering. Ett socialt utfallskontrakt börjar med att en offentlig part (kommun eller region) identifierar ett problem i samhället som de vill lösa genom att investera i det identifierade området. Förhoppningen är att detta ska leda till framtida kostnadsbesparingar för den offentliga parten. Steg två är att hitta extern finansiering för projektet, vilket görs genom att locka kapital från privata aktörer. Således står inte skattebetalarna för investeringen. Steg tre är sedan att formulera målen och vilka utfall som förväntas för att projektet ska anses som lyckat. Utifrån forskning och beprövad metodik tas ett åtgärdsprogram fram för att möta det identifierade problemet. I det sista steget sker en utvärdering för att klargöra om projektet skapat sociala förbättringar och, i så fall, ekonomiska besparingar för den offentliga parten. Om utvärderingen kan påvisa att kostnader till området minskat, återbetalas delar av eller hela beloppet till finansiären. Uppstår långsiktiga vinster kommer också finansiären att få avkastning i likhet med de besparingar projektet inbringat till den offentliga parten. utfallskontrakt har exempelvis syftat till att minska risken för att barn och ungdomar ska hamna hos eller kriminalvården. Även folkhälsoförbättrande projekt för att minska problem med astma har genomförts. Forskningen pekar på vikten av preventiva insatser i tidiga skeenden, eftersom det finns tydliga orsakssamband mellan problem i tidig ålder och problem senare i livet. i utanförskap kostar stora summor för de, ofta många, myndigheter som är involverade i varje människa i utanförskap. Behovet och de positiva offentligfinansiella effekterna är därför potentiellt enorma om utfallskontrakten används . Många kommuner använder sig av sociala investeringsfonder för att använda riktade pengar till projekt av socialt förbättrande karaktär. Lågt räknat har var femte kommun och fyra regioner infört sociala investeringsfonder som främst är avsedda för projekt inom skola, socialtjänst och arbetsmarknad. Några kommuner fokuserar även på folkhälsa och kultur/fritid. Inom ramen för denna vilja kan en lösning med sociala utfallskontrakt både komplettera och förbättra kommunens finansiering av dessa projekt. Men framväxten av sociala utfallskontrakt har varit svag. I har exempelvis lanserat ett socialt utfallskontrakt med en extern finansiär. [34] Därefter har 2018 två projekt startats i och i med externa leverantörer, i , och i . Figur 15 Modell för sociala utfallskontrakt Källa: UK Cabinet Office, via Mötesplats Social Innovation. Kommunen (offentlig aktör) vill minska risken för återplacering av HVB- och Sis-placerade barn och därtill förbättra deras skolprestation. Kommunen har i genomgripande analyser identifierat stor potential till förbättring hos målgruppen. De insatser som tänker genomföras baseras på forskning och kunskap om målgruppen. Utifrån det har kommunen tagit fram ett åtgärdspaket och parametrar satts upp för utvärdering. Insatserna är bl.a. förstärkt arbete för god skolgång under och efter placering samt individuellt anpassat skolstöd. Den sociala investeringsfonden (investerare) är den externa finansiären som investerade i projektet. I vissa fall kan även en sammanlänkande part (intermediär) vara delaktig, genom paketering av finansiering eller som kunskapsbank och rådgivare. Om finansiären genomför insatsen enligt kontraktet betalar tillbaka av det investerade kapitalet. Minskar kostnader för målgruppen återbetalas en summa motsvarande exakt de minskade socialtjänstkostnaderna. Sker en större kostnadsminskning än de investerade 10 miljonerna , får i avkastning som är satt som tak. Misslyckas projektet förlorar finansiären av de investerade pengarna. Detta projekt förväntas vara klart [35]. Utmaningarna och orsaken till den dåliga framväxten av sociala utfallskontrakt ligger dels i bristen på kunskap om användningen av sociala investeringsfonder hos de offentliga aktörerna. I en undersökning av Kommuner och Landsting (SKL) framgår att många kommuner efterfrågar stöd och vägledning för utformningen av denna typ av projekt. Det kommuner och landsting främst efterfrågar är kunskap kring metodik för uppföljning och utvärdering samt metodik för vinst–förlust-kalkyler och sammanställningar av evidensbaserade program. Problemet ligger också i att relationen mellan risk och avkastning för den externa finansiären ofta är blygsam i den här typen av sociala investeringar. Exempelvis beräknas avkastningen i exemplet med bli mellan för den externa finansiären, förutsatt att effekterna blir likt beräknat. är förlusten ofta mellan –60 och –. För att öka förekomsten av sociala utfallskontrakt behövs därför satsningar för att lösa både kunskapsbrist och den bristfälliga viljan att investera. anser därför att det borde inrättas en nationell strategi för att möta behoven och underlätta framväxten av sociala utfallskontrakt, samt införas en nationell fond för att höja attraktionen i att investera. Inrätta en facilitatorsfunktion för sociala utfallskontrakt hos () Funktionen ska tillgodose allmänna riktlinjer, beräknade kostnader för olika sociala problem och insatser, i syfte att underlätta beräkningar av kostnader för offentliga parter. Organisera metodstöd för offentliga aktörer: exempelvis utvärderingar och effektmätningar av sociala utfallskontrakt. Agera katalysator mellan den offentliga parten och finansiärerna i syfte att tillhandahålla kunskap och kompetens ur ett investerarperspektiv. Funktionen får anslag på , uppdelat på 10 miljoner för administration och 17 miljoner för samordningskansliet. Upprätta en nationell fond för investeringsgarantier I syfte att sänka trösklarna för en investering i sociala utfallskontrakt upprättas en nationell fond som täcker finansiärens investeringsrisk , vilket innebär att staten garanterar en återbetalning om halva investeringssumman till den externa finansiären vid färdigställt socialt utfallskontrakt. Fonden ska uppgå till , för att garantera 50 procents återbetalning i sociala utfallskontrakt. Den offentliga parten står som sökare av fondens medel och betalar sedan ut pengarna till finansiären. Vi vill också pröva möjligheten att statligt riskkapital i viss omfattning ska kunna göra sociala investeringar, exempelvis via fond-i-fond-lösningar. satsar för sociala utfallskontrakt och 2023. I regeringens budget under anslag 1:5 görs en satsning på lärarassistenter om . menar att det är kommuner och huvudmän som bäst vet vilken personalkategori som bäst behövs i deras lokala skolor. Likaså drar vi ner på regeringens stora tillfälliga satsning och lägger extra till skolan för att mildra effekterna av covid-19-pandemin. Med budgetförslag får kommunerna ett stort tillskott som de kan använda till de skolsatsningar man finner lämpligt. Vi riktar istället resurser till det vi tror har störst effekt såsom speciallärare (som kan bidra till tidiga stödåtgärder), lärare i svenska som andraspråk samt mer lärarledd undervisning. Dessa satsningar syftar till att stärka de elever som har störst svårigheter att klara av skolan. Det är också satsningar som särskilt kan hjälpa utrikes födda till jobb. Acko Ankarberg (KD) [1] . [2] . [3] . [4] . [5] . [6] . [7] . [8] . [9] . [10] . [11] . [12] . [13] et al, Decline in cardiorespiratory fitness in the Swedish working force between 1995 and 2017, in Sports 2018. [14] . [15] . [16] %20worlds%20best%20performing%20school%20systems%20come%20out%20on%20top/how_the_ world_s_best-performing_school_systems_come_out_on_top.pdf. [17] Ibid. [18] 2020:945 Förstelärare och lektorer. [19] 18_LÄRARLÖNER_ANPASSAD.pdf. [20] 77e68b/Folder-dokumentation.pdf. [21] . [22] . [23] . [24] . [25] . [26] Ibid. [27] . [28] . [29] Forskning för framtiden – analys som underlag till regeringens forskningspolitik, Redovisning av regeringsuppdrag (U2019/01906/F). [30] . [31] , , , Sanandaji N: Utanförskapets pris. [32] Heckman och Carneiro: Human Capital Policy, 2003. [33] : Sociala investeringsfonder i – fakta och lärdomar. [34] , , SKL Uppdrag Psykisk Hälsa och Health Navigator: . [35] Ibid.