mot · H8023367 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att engagemang i världen ska präglas av en sammanhållen linje och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att engagemang i världen ska utgå från svenska intressen och värderingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett ökat samarbete i norra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om engagemang inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvar att föra en aktiv Kinapolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förhållningssätt till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett svenskt Natomedlemskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett starkt svenskt totalförsvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stark svensk krisberedskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utveckla förmåga att stå emot hybridhot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett reformerat svenskt bistånd och fokus på hälsofrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett strategiskt förhållningssätt till arbetet inom multilaterala organisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska värna den regelbaserade ordningen för internationell handel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska värna Agenda 2030:s roll som en tillväxtagenda och tillkännager detta för regeringen. förmåga att värna våra intressen och värderingar i en föränderlig värld är avgörande för vårt lands välstånd och säkerhet. I av nya, mångfasetterade och komplexa utmaningar blir det än viktigare att det svenska engagemanget för utveckling, samarbete och säkerhet i vårt närområde såväl som globalt präglas av en sammanhållen linje där handels‑, utrikes‑, säkerhets‑, bistånds- och försvarspolitiken hänger samman. Den pandemi som drabbat de flesta samhällen i världen tydliggör hur påverkas av utvecklingen i vår omvärld. Betydelsen av beredskap här hemma såväl som förmågan till samarbete med andra blir särskilt påtaglig. Som en del av den fria världen blir förmåga att driva ett aktivt engagemang i EU-samarbetet av särskild vikt. Samarbetet mellan EU:s medlemsstater har ställts inför tuffa prövningar under coronakrisen, i av stängda gränser och sociala och ekonomiska utmaningar. har EU:s förmåga att säkerställa den inre marknadens funktionssätt och att fria varuflöden upprätthållits under krisen varit avgörande för svensk handel med omvärlden. Handeln med omvärlden utgör grunden för vårt välstånd. Svensk utrikespolitik ska således alltid värna marknadsekonomin, äganderätten och det regelbaserade handelssystemet. En aktiv frihandelsagenda – där vi värnar våra säkerhetsintressen – utgör en viktig grund för vårt lands engagemang i EU. Den inre marknaden är en ovärderlig tillgång i en allt mer oförutsägbar värld. Svensk säkerhet formas tillsammans med andra. Viktiga steg har redan tagits för att tydliggöra att det är solidaritet, inte neutralitet, som gäller. Den osäkra utvecklingen i närområde tydliggör behovet av ett fullt finansierat och långsiktigt försvarsbeslut såväl som ett svenskt Natomedlemskap. Behovet av starka allianser mellan fria länder har sällan varit större än . bör aktivt driva en politik syftandes till att etablera täta och mer extensiva samarbeten mellan de likasinnade länder i världen som delar de demokratiska värderingar och den gedigna tillit som karaktäriserar och många till oss närstående länder. Den fria världens förmåga att agera gemensamt är avgörande i av ökade stormaktskonflikter och ett förändrat geopolitiskt landskap där blir en allt större utmaning. globala engagemang ska vara tydligt förankrat i den idétradition som utgör grunden för vårt öppna samhälle, vår demokrati och våra rättsstatsprinciper liksom de mänskliga fri- och rättigheternas universella ställning och tillämpning. Bristande jämställdhet och diskriminering inskränker kvinnors fri- och rättigheter på många platser i världen. ska vara en tydlig röst för religionsfrihet såväl som för individens rätt till den egna sexuella identiteten och den egna kroppen, särskilt på de platser där staten systematiskt förtrycker de grundläggande, universella, mänskliga rättigheterna. I en globaliserad värld ökar behovet av samarbete för att möta gränsöverskridande problem. Värnandet av vår frihet och vårt öppna samhälle är en förutsättning för vår förmåga att möta en värld i förändring. Terrorism och organiserad brottslighet utgör fortsatt allvarliga hot mot den fria världen och vårt öppna samhälle. Kampen mot våldsbejakande islamism utgör alltjämt en avgörande försvars- och säkerhetspolitisk prioritering. Ökat samarbete i norra Den värdegemenskap och de strategiska såväl som historiska band som för samman med grannländerna i och ska värnas. Samarbetet mellan de åtta nordisk-baltiska staterna (NB8) utgör en viktig grund för förmåga att forma allianser med likasinnade och bygga en grund för vårt engagemang i världen. Coronapandemin har väckt viktiga frågor om och våra grannländers förmåga till samarbete i tider av kris. Det kommer framgent finnas anledning att utvärdera hur det nordiska samarbetet har fungerat, hur relationerna mellan våra länder påverkas av pandemin och framförallt hur vi gemensamt ska möta de långsiktiga ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19. Det är betydelsefullt att främja en ökad grad av nordisk-baltiskt samarbete i EU. Detta för att stärka vår gemensamma förmåga att adressera frågor av värde för regionen, såsom utvecklingen i , och i det östliga närområdet. förändras till följd av klimatförändringarna. Uppvärmningen i är högre än det globala snittet och tydliggör dess inverkan på fred, säkerhet och välstånd. ökade ambitioner att stärka kontrollen av adresserar viktiga frågor om upprätthållandet av navigationsfriheten. De försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten som säkrar freden i ska värnas och stärkas. Nato utgör grunden för försvaret av ländernas suveränitet, integritet och frihet i norra . EU:s roll i utrikespolitiken EU är viktigaste utrikespolitiska plattform. En grund för EU:s ställning i världen utgörs av förmågan att möta utmaningarna i det omedelbara närområdet. Det säkerhetspolitiska läget präglas av ökade spänningar såväl längs EU:s östliga gräns som i . förmåga att visa engagemang för det södra närområdet, vars utveckling även har bäring på det svenska samhället, utgör en förutsättning för att samla ett brett europeiskt engagemang för utvecklingen i vårt egna närområde. Att EU:s Rysslandspolitik ligger fast utgör en viktig grund för svensk säkerhet. EU:s sanktioner till följd av det ryska agerandet i är en viktig markering mot Kremls brott mot den europeiska ordningen för fred och säkerhet. Att en europeisk sanktionsregim, en så kallad Magnitskijlagstiftning, gentemot individer som gjort sig skyldiga till MR-brott kommer på plats är ett viktigt nästa steg i skyddet av våra gemensamma europeiska värderingar. I Kinapolitiken är behovet av en gemensam europeisk hållning påtagligt, särskilt i tider där utmanar folkrätten och aktivt försöker splittra den europeiska sammanhållningen. EU ska tydligt stå upp mot kinesiska brott mot de mänskliga rättigheterna och avsteg från internationella åtaganden. EU ska i ökad utsträckning försöka uppnå en transatlantisk samsyn i Kinarelaterade frågor. EU:s ansvar för att stå upp för rättsstatens principer Rättsstatsprincipen är en central del av EU-samarbetets värden, identitet och funktionssätt. Detta inbegriper bland annat att yttrandefrihet och fria medier ska värnas, likaså att korruption ska bekämpas på ett resolut sätt. I ett tryggt ska det vara en självklarhet att alla människors fri- och rättigheter respekteras. Alla medlemsstater har genom sitt EU-medlemskap förbundit sig att leva upp till bestämmelser, vilka inkluderar att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. EU-samarbetet förutsätter ömsesidig respekt och förtroende mellan medlemsstaterna, bland annat för att medlemsstaterna delar lagstiftning och har ett relativt långtgående samarbete på till exempel det brottsbekämpande området. Det handlar även om att svenska medborgare och företag ska kunna räkna med att grundläggande fri- och rättigheter kan tillgodoses i hela EU. Medlemsstater med regeringar som försöker urholka demokratin och rättsstaten ska mötas av tydliga konsekvenser, antingen genom rättsliga påföljder, suspenderad rösträtt i ministerrådet eller genom att EU-medel inte betalas ut. ska fortsätta att fullt ut stödja de pågående EU-processer som kan leda till att rösträtten i EU dras in för de aktuella länderna, som står under det så kallade artikel 7‑förfarandet, ifall läget inte ändras till det bättre. EU är ett samarbete för demokratier. ska vara en tydlig och stark röst för att rättsstatens principer tillgodoses i hela EU. Det är avgörande för att stärka säkerheten och undvika allvarliga konflikter på den europeiska kontinenten, men även i omvärlden då EU:s utrikespolitik på ett trovärdigt sätt ska kunna driva på för mänskliga fri- och rättigheter. diplomatiska förbindelser med har skadats allvarligt av den kinesiska statens kidnappning och fängslande av den svenske medborgaren . Det svenska kravet på hans frisläppande ska vara otvetydigt. Förhållningssättet till har präglat de flesta utrikespolitiska processer i och EU, men även globalt, som gått. Den politiska utvecklingen i landet såväl som dess agerande mot omvärlden präglas av brott mot de mänskliga rättigheterna och folkrätten och avsteg från internationella åtaganden. Därtill har spänningarna mellan och dess grannländer ökat markant. Ett av de mest uppmärksammade exemplen är de konstgjorda öar som konstruerat i omtvistade områden av . avkunnade FN:s permanenta skiljedomstol i sin dom mellan och gällande det anspråk om av territorialvattnen i området som gjort. Domstolen dömde till fördel och slog fast att de kinesiska anspråken inte hade ”någon laglig grund”. blev för många ett uppvaknande i frågan om riktning och roll i världen – och allomfattande makt i landet. Med hjälp av modern övervakningsteknik går i snabb takt tillbaka till det angiverisystem som präglade landet under . Inskränkningar av de mänskliga rättigheterna drabbar särskilt landets minoriteter och omvärlden följer med fasa det systematiska förtrycket i . Den påtvingade säkerhetslagen i eroderar nu rättsstatsprinciperna och yttrandefriheten. För var dag som går kommer nya rapporter om gripanden. Särskilt drabbas fria medier och demokratiaktivister. Eroderingen av självstyrande ställning innebär ett flagrant brott mot den sino-brittiska deklarationen, slutet för principen om ”ett land, två system” och går helt emot Hongkongbornas vilja. har vårdslösa utrikespolitiska agerande i närområdet även fått allvarliga säkerhetspolitiska konsekvenser, inte minst vad gäller relationen med i . politik mot omvärlden ställer avgörande frågor om , EU:s och hela den fria världens förhållningssätt till , dels vad gäller upprätthållandet av den liberala världsordningen och det regelbaserade handelssystemet, dels vad gäller staters och medborgares integritet och säkerhet i teknikutvecklingens spår. inflytande i det internationella systemet utmanar svenska intressen och vårt förhållningssätt till multilateralism i grunden. Särskilt påtagligt blir det kinesiska agerandet i till följd av hotfulla uttalanden från kinesiska diplomater såväl som en påtaglig ambition att såväl splittra EU:s medlemsstater som utöva ekonomiska påtryckningar. Utrullningen av 5G-näten i och runt om i världen har präglats av de risker som uppstår vid användandet av produkter och tjänster från kinesiska bolag till följd av landets underrättelselag. Att privat information hamnar i händerna på det kinesiska väcker oro. Ett gemensamt europeiskt förhållningssätt till är av stor betydelse för vår förmåga att möta utmaningarna från . har intagit en aktiv roll, särskilt genom den strategiska hållningen ”Strategic Outlook” . välkomnar att kommissionen och utrikestjänsten fortsatt är drivande i frågan. ska inta en aktiv roll i värnandet av ett samstämmigt förhållningssätt mellan EU och likasinnade länder såsom , , och . Det gäller såväl värnandet av den regelbaserade världsordningen och dess institutioner som skyddet av medborgares och samhällens säkerhet och integritet. Den samstämmighet som den amerikanska kongressen visat i förhållningssättet till utvecklingen i Xinjiang såväl som i – med riktade sanktioner – är i sammanhanget mycket positiv. Givet omfattande finansiering av FN-systemet vill att agerar aktivt och strategiskt i FN för en internationell oberoende utredning av förtrycket i Xinjiang. Vidare ska arbeta för sanktioner i EU mot på grund av agerande i . Situationen i visar på vikten av att värna den internationellt erkända fria navigationsrätten. Den ryska regimens barbari tydliggörs av giftattentatet mot oppositionsledaren . Det är inte första gången Putins regim använder gift mot politiska motståndare. Det ryska civilsamhället och landets demokratirörelse verkar under hårt förtryck. Listan över personer som i kampen för en demokratisk – och europeisk – utveckling av har fått sätta livet till under Putins tid vid makten är lång med namn som oppositionsledaren och journalisten . Putins kleptokrati utgör ett hot mot de egna medborgarna såväl som mot omvärlden. EU bör möta de ryska hoten mot människors fri- och rättigheter genom riktade sanktioner, så kallad Magnitskijlagstiftning, mot individer som gör sig skyldiga till korruption och människorättsbrott. Det är inte enbart grannländer som drabbas av Putins krig. sedan användes kemiska stridsmedel på europeisk mark. Den ryska attacken i mot och hans dotter ledde till ett dödsfall bland allmänheten. Den hänsynslöshet och de brott mot grundläggande folkrättsliga principer som präglar Kremls utrikespolitiska agerande blev även uppenbara efter nedskjutningen av passagerarplanet på väg från till , där samtliga 298 passagerare ombord, från totalt 17 olika länder, omkom. Förslag om att återetablera en fungerande relation med kommer med jämna mellanrum upp i den säkerhetspolitiska debatten i , ofta i kombination med tal om att västvärlden måste bli bättre på att förstå , och tillsammans med kritik av den transatlantiska länken. är det dock uppenbart att dessa försök dessvärre inte leder till ökad stabilitet i , snarare tvärtom. Det enda konstanta i relationen till är att landet, under Putins styre, fortsätter att bryta mot folkrätten. Även om EU:s sanktionspolitik ligger fast återstår fortsatt utmaningar i den gemensamma hållningen mot , särskilt vad gäller gasledningsprojektet 2 mellan och som går emot principerna i energiunionen samt ökar EU:s beroende av rysk gas. Det är ett centralt svenskt intresse att projektet stoppas. Nato är den viktigaste garanten för säkerhet och stabilitet i och har varit det sedan försvarsalliansens bildande . Grunden för Nato är det kollektiva försvaret och de solidariska försvarsgarantierna som vilar på artikel 51 om varje lands rätt till enskilt eller kollektivt självförsvar vid ett väpnat angrepp från ett annat land. Nato har en demokratisk värdegrund och den överväldigande majoriteten av medlemmarna är sådana som vi benämner likasinnade och redan har samarbeten med eller vill fördjupa samarbeten med. Nato har vidtagit åtgärder för att stärka försvarsalliansens östra flank genom att bland annat placera ut multinationella stridsgrupper i de baltiska länderna och . Det visar att Nato kan leva upp till sina åtaganden gentemot sina medlemmar och fortsatt kan leverera säkerhet i ett som blivit mer osäkert . Trots farhågor gällande Trumpadministrationen har ett fortsatt starkt engagemang för säkerhet och stabilitet i . anser att ska ansöka om medlemskap i för att stärka säkerhet och för att genom medlemskapet kunna bidra till övriga medlemsländers, och särskilt våra grannländers, säkerhet. Genom ett medlemskap i blir vi en del av det kollektiva försvaret, med dess solidariska försvarsgarantier som delas med 30 andra medlemsländer. Säkerhetsgarantin från , genom Nato, kan inte underskattas. Likaså möjliggörs nära samarbete, samordning och arbetsfördelning bland alla de nordiska länderna. skulle som medlem också kunna ha en gemensam försvarsplanering för snabbt och samfällt agerande vid en eventuell kris samt få sitta med vid bordet och ha inflytande när viktiga beslut som påverkar säkerhet tas. Ett svenskt Natomedlemskap, och ett aktivt deltagande i organisationens arbete för fred och säkerhet, skulle i realiteten vara en logisk fortsättning på den internationalistiskt inriktade utrikespolitiska linje som fört . Ett totalförsvar som kan värna i en allt mer osäker tid Det försämrade säkerhetsläget i närområde, men även globalt, är väl känt. Som ett resultat av den insikten har det funnits ett starkt politiskt stöd för att stärka det svenska försvaret. Den politiska enigheten ledde också fram till att det såg ut som att Försvarsberedningen skulle kunna lägga fram en mycket stark helhet bestående av en gemensam säkerhetspolitisk analys, konkreta förslag för att stärka det svenska försvarets förmåga och en ekonomisk ram för att kunna finansiera den föreslagna förmågehöjningen. Tyvärr gick den ambitionen om intet då Socialdemokraterna inte ville skriva under på den ekonomiska ramen i slutskedet av Försvarsberedningens arbete. Den politiska enigheten sprack och det påföljande dryga året har varit förlorad tid där regeringen konsekvent drivit linjen att minska ambitionen i det försvarsbeslut som enligt plan ska fatta . Den socialdemokratiskt ledda regeringen har dessutom behandlat den viktiga frågan om att bygga upp det civila försvaret senfärdigt. Detta kommer att leda till att höstens beslut i inte fullt ut kommer att vara ett totalförsvarsbeslut som tillgodoser behoven hos både det militära och det civila försvaret. avser dock att gå fram i med ett förslag till försvarsbeslut som syftar till att genomföra helheten i Försvarsberedningens förslag utifrån en större ekonomisk ram än den som regeringen aviserat. Centralt i vårt förslag är att vi ger långsiktiga besked om en ekonomisk planeringsinriktning bortom 2025. Detta så att försvarsmyndigheterna ska kunna bygga förmåga utifrån tydliga besked om deras verksamhet . Med vår ekonomi kommer hela ÖB:s militära råd samt helheten i Försvarsberedningens förslag kunna genomföras . kommer även att granska de förslag som gäller det civila försvaret som regeringen går fram med i sin totalförsvarsproposition till . På det här området är det viktigt att få en tydlig ledningsstruktur på plats och att peka ut sektorsansvariga myndigheter som kan ges ett tydligt ansvar för att samordna verksamheten inom sektorn såväl i fred som under höjd beredskap. Men det handlar även om att stärka försörjningsberedskapen på en rad områden genom att börja bygga upp beredskapslager, planera för bristsituationer och se till att personalförsörjningen i samhällsviktiga funktioner fungerar i händelse av höjd beredskap och krig. En del av det civila försvaret som varit eftersatt är sjukvårdsförmågan. Effekterna av det har kunnat ses under coronakrisen. De beredskapslager hade under det av läkemedel, sjukvårdsutrustning och sjukvårdsmateriel, som fältsjukhus, har avvecklats och sjukvårdsorganisationen i det civila försvaret har krympt avsevärt. Här finns mycket att göra för att återta och modernisera det som förlorats. ska långsiktigt och uthålligt återuppbygga ett trovärdigt civilt och militärt försvar. Det ska dimensioneras så att både de som hotar oss och de vi samarbetar med förstår att vi nu menar allvar. Den resan tar tid. Den går över ett årtionde och två sammanhängande försvarsbeslut. Därför måste den börja . En stark krisberedskap som kan möta en bredd av olika kriser Den pågående coronapandemin har utsatt det svenska samhället för hårda påfrestningar vars like vi inte har sett på mycket . Lärdomarna från krisen måste tas till vara för att ska stå bättre rustat inför nästa kris. Det är därför bra att den av föreslagna coronakommissionen har tillsatts och påbörjat sitt arbete. måste det finnas en öppenhet för att nästa kris kan se helt annorlunda ut och ställa andra krav på krisberedskap. Viktiga lärdomar från just coronakrisen är att måste ha en mer robust krisberedskap där det finns tillräckliga lager när det gäller saker som läkemedel och sjukvårdsmateriel samt att det finns tydligt utpekade ansvariga myndigheter när det gäller ledning och samordning av de krishanterande insatserna. Det finns brister i krislagstiftningen som måste rättas till för att det ska finnas ett tillräckligt mandat för regeringen att agera i händelse av en kris. Som krislagstiftningen ser ut får regeringen endast besluta om skärpt eller höjd beredskap i händelse av krigsfara eller krig, inte vid en allvarlig kris. Ökad försörjningstrygghet är centralt för att stärka den svenska krisberedskapen. Saker som livsmedels‑, drivmedels- och elförsörjning måste kunna fungera även under allvarliga kriser. Tillgång till transporter och ett robust finansiellt system är andra viktiga delar. Grundläggande för hela vårt moderna digitaliserade samhälle är att it-systemen som används i i snart sagt varje aspekt av samhällslivet inte slås ut. Därför är det bra att ett svenskt cybersäkerhetscentrum som ska koordinera arbetet för en ökad cybersäkerhet börjar komma på plats. En väl fungerande räddningstjänst är central för svensk krisberedskap och samhällssäkerhet. finns i hela landet och kan sättas in vid en rad olika kriser. har vi sett stora kriser, som till exempel skogsbränderna 2014 och 2018, där räddningstjänsterna har gjort utmärkta insatser. Men hanteringen av bränderna har även avslöjat brister när det gäller till exempel ansvar, ledning och samordning hos räddningstjänsten. Det pågår ett viktigt arbete för att stärka organisationen som måste prioriteras framgent. Slutligen måste det internationella samarbetet förbättras. Det är en annan lärdom från coronakrisen. Varken samarbetet inom eller inom EU fungerade tillfredsställande i början av krisen. Krisberedskap är dock ett område där EU kommer att satsa allt större resurser. Det finns starka skäl för det då olika former av extremväder och andra exceptionella händelser sannolikt kommer att bli allt vanligare som en konsekvens av klimatförändringarna. Den hjälp tog emot från andra europeiska länder under skogsbränderna kunde till stor del genomföras tack vare EU:s civilskyddsmekanism. Huvudansvaret för att tillgodose en stark krishanteringsförmåga och räddningstjänst är alltid ett nationellt ansvar. Men bör bejaka ett utbyggt krisberedskapssamarbete, bland annat för att kunna hantera effekterna av klimatförändringarna. EU:s arbete för en starkare försörjningsberedskap Coronapandemin har drabbat hela världen, EU och hårt. I vissa fall har det bidragit till att EU-samarbetet försvagats när medlemsländer konkurrerat om tillgången till materiel för skydd mot smittspridning och hantering av sjukvård. Men under en global pandemi måste EU förbli starkt. Det är av avgörande vikt med transparens i upphandling av vaccin och att det förs en tydlig kommunikation mellan medlemsstaterna. Det bör inte ske en kapplöpning om resurser, utan i stället bör det ske en jämn fördelning baserat på behov i EU-länderna.