mot · H8021315 · 2020-10-02 00:00:00 — I samband med djurtransporter uppskattas att omkring 200 000 djur, till största delen kycklingar, självdör i . Det är uppenbart att djurtransporter är en stor stress för djuren. Med djurtransporter i detta avsnitt menas transporter av djur till slakt. 11.1 Kortare djurtransporter inom EU I får transporttiden inte överstiga inom landet. Det går att göra undantag om max ytterligare tre timmars transporttid. För fjäderfän som transporteras får maxtiden öka med , som mest då från lastning. Minskad transporttid är en av de viktigaste faktorerna för att minska antalet djur som självdör under transport enligt Efsa, EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet, och myndigheten rekommenderar en transporttid för fåglar om max . bör vara en stark röst i EU för ett utökat djurskydd, där kortare transporttider är en viktig del. Därför anser att regeringen inom ramen för EU-samarbetet bör agera för att djurtransporter inte får överstiga . bör verka för att djurtransporter inom EU inte får överstiga . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 11.2 Nationell strategi för minskad mängd djurtransporter bör även ta fram en strategi för att ställa om transporter inom till att transportera kött i stället för djur. En sådan strategi bör bl.a. omfatta åtgärder för att stimulera gårdsslakterier och mobila slakterier för att minska behovet av djurtransporter och lidandet för djuren. Regeringen bör återkomma till med förslag på strategi för att minska mängden djur som transporteras inom livsmedelsproduktionen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 11.3 Djurtransporterna utanför EU Djur transporteras också till länder utanför EU som inte delar våra regler kring djurtransporter. Så fort djuret har passerat EU:s gränser är det därför fritt fram att transportera djuret än längre. Från går export av djur främst till EU-länder såsom och för slakt. Det handlar om i första hand suggor som klassas som uttjänta och där slakterierna utomlands ger mer betalt för djuren än vad de svenska slakterierna gör. Från transporterades sammanlagt närmare 1 500 grisar till och och närmare 1 000 nötdjur till , som ett par exempel. transporterades också 400 000 fåglar från för slakt i , och , och då handlar det primärt om hönor från äggindustrin som inte längre anses användbara i detta syfte och därför transporteras för slakt. transporteras kycklingar som bara är gamla för att födas upp till äggindustrin i länder som , , , och . beslutade att neka tillstånd för djurtransporter från till länder utanför EU eftersom man inte kan vara säker på att EU:s slaktförordning kommer att efterlevas i det aktuella landet. Att kunna försäkra sig om att regler för djurvälfärd kommer att efterlevas under transport ända till det att djuren kommit fram är medlemsländernas skyldighet. bör likt ta beslut om att stoppa export av djur till länder utanför EU där man inte kan garantera en god djurvälfärd. bör införa förbud mot djurtransporter till länder utanför EU där djurvälfärden inte kan säkerställas genom att EU:s slaktförordning tillämpas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Många djur transporteras en gång i livet, och det är till slakt. Därför är satsningar på fler slakterier en del av svaret för att kunna korta transporterna. Mindre svenska slakterier har det däremot ofta tufft. I finns t.ex. bara ett slakteri kvar sedan andra lagt ner. Trycket på att hålla ner priser p.g.a. import av billigt kött och konkurrens från stora slakterier är några faktorer liksom brist på utbildad personal. Genom att förbättra tillgången till lokala slakterier kan vi minska behovet av längre djurtransporter och stärka förutsättningarna för lokal produktion och förbättrad nationell självförsörjningsgrad på livsmedel. I vår budgetmotion avsätter vi 10 miljarder i ett investeringsstöd till lokala samt mobila slakterier. Regeringen bör ge lämpliga myndigheter i uppdrag att se över situationen för de svenska slakterierna och vilka åtgärder som krävs för att öka tillgången på mindre, lokala slakterier. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 12 Djurskydd och våld i nära relationer Att lämna en våldsam relation är aldrig lätt, och att komma ur den som man vet att man lämnar ett djur bakom sig är inte lättare. Det finns få jourhem som tar emot djur trots att sambandet mellan mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer och djurens situation blivit alltmer omtalat. En svensk studie har visat på sambandet mellan djurens utsatthet i relationer och mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Man har också sett hur männen använder djuret för att skada och kontrollera övriga familjemedlemmar, genom att hota med att skada det, döda det eller liknande om kvinnan inte stannar. Djuret kan bli en kvarhållande faktor. Hur många som lever med djur i förhållanden där de utsätts för våld vet man inte men i finns siffror som pekar på att så många som av dem som är på väg till en kvinnojour tvekar att åka till en sådan och stannar kvar längre än de borde i relationen för att de inte kan ta med sina djur. Stödet och förståelsen för kvinnorna som stannar kvar i en våldsam relation p.g.a. ett djur behöver öka, och möjligheten att ta med djur till en kvinnojour eller ett boende borde vara större. Här ser vi också effekterna av en låg straffskala för djurskyddsbrott. Trots att brott mot djur finns med i polisanmälan vid ett fall av våld i nära relationer blir det sällan någon dom i just det fallet eftersom straffvärdet är för lågt. Regeringens utredning om att införa grovt djurskyddsbrott välkomnar ett införande av ytterligare en brottsrubricering, ”grovt djurskyddsbrott”. Samtliga partier i säger sig stå bakom det, varför vi hoppas på ett snabbt införande från regeringens sida. 13 Arter som får hållas som sällskapsdjur I djurskyddslagsutredningens betänkande konstateras att lagstiftningen kring exotiska djur är otillräcklig och att det saknas både praktiska och kunskapsmässiga förutsättningar för att dessa djur ska få en god välfärd. Utredaren anser därför att djurskyddsbestämmelserna bör ändras så att ”endast djur som är lämpade som sällskapsdjur tillåts hållas”. anser att en sådan begränsning bör införas för att stärka sällskapsdjurens möjlighet till beteenden som är viktiga för deras välbefinnande och att arter som inte är lämpade som sällskapsdjur inte tillåts. har ansvarig myndighet enligt djurskyddslagen möjlighet att förbjuda viss djurhållning och har även rätt att specificera vilka arter som är lämpliga att hålla som sällskapsdjur. Då det är en ständig tillströmning av nya exotiska arter som sällskapsdjur skulle införande av en s.k. positiv lista som beskriver vilka djur som är tillåtna att hållas av privatpersoner vara en möjlig lösning. Regeringen bör återkomma med lagförslag som tydliggör att ansvarig myndighet har bemyndigande att specificera vilka arter som får hållas som sällskapsdjur. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 14 Obligatorisk id-märkning av katter beslutade regeringen att tillsätta en utredning om märkning och registrering av katter, och presenterades i promemorian Ds 2019:21 vad som behövde göras för att få till en obligatorisk märkning och registrering av katter i . har inget skett. I finns det omkring 1,4 miljoner katter, och omkring 100 000 av dem uppskattas vara hemlösa. Katter som lever i hemlöshet utsätts för lidande och kostar även samhället resurser i form av insatser från polis och länsstyrelse. Regeringens utredning kom, i likhet med vad djurrättsorganisationerna och redan tidigare krävt, fram till att det borde bli krav på obligatorisk märkning och registrering av katter. Utredarna skriver att det skulle öka kattägarnas ansvarstagande och på så sätt höja katternas status vilket också kan leda till ett minskat antal hemlösa katter. I en skriftlig fråga (2019/20:1416) till landsbygdsministern ställde frågan om när vi kunde se åtgärder i linje med utredningens förslag. Landsbygdsministern svarade att det inte gick att säga när arbetet med att införa åtgärderna skulle vara klart, och det gavs heller inga klara besked om vilket arbete som utfördes för att säkerställa att förslaget skulle kunna verkställas. Av den anledningen anser att det finns starka skäl att åter föreslå denna viktiga åtgärd. Regeringen bör återkomma till med förslag om att införa de åtgärder som presenterades i promemorian 2019:21 och som fastställer att katter ska id-märkas samt att märkningen ska vara obligatorisk. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 15 Stoppa den skadliga hundaveln Hundavel är något som pågått under många och människan har försökt att anpassa olika raser efter olika kriterier. på vissa egenskaper kan ibland vara positiv, t.ex. att välja att ta valpar efter två hundar som är duktiga på spår och kan användas i eftersökningsarbete. Men hundaveln har även en tydlig baksida vilket uppfödare och veterinärer länge har påpekat. Problemet uppstår oftast när man fokuserar på utseende i stället för funktion. Det finns flera exempel på framavlade defekter hos hundar som kommer redan från födseln. Det kan handla om trånga andningsvägar hos mopsar och andra trubbnosade hundar, ryggproblem hos schäferhundar som utifrån mänsklig fåfänga förväntas ha sned ryggrad, och engelsk bulldogg som avlats fram med allt större huvud så att de behöver förlösas med kejsarsnitt. Människans påverkan utgår från ideal för hur en viss hund ska se ut som kan vara långt ifrån hundens ursprungliga utseende. En hel del av de här idealen leder till fysiska problem för hundarna. Trubbnosiga hundar har ofta problem med att andas medan schäferhundar kan få ryggproblem som gör att de har svårare att röra sig normalt. Problemet uppstår när vi medvetet tillåtit aveln att fortgå på individer som egentligen inte är friska men som anses ha det rätta utseendet. Det finns inga hinder mot att avla vidare på en hund med genetiska sjukdomar eller skador. Därför behöver vi som en del av djurskyddslagen föreskrifter som reglerar hundaveln. Från veterinärernas sida, som är de som ofta ser och får genomföra korrigerande operationer för att hunden ska kunna leva med de framavlade defekterna, har det höjts röster för att hundar som genomgår korrigerande operationer för sina andningsvägar inte bör användas i avel och att operationen bör registreras hos (). För andra raser med andra problem kan ett friskhetsintyg tas fram. Inför försäljning är det praxis med en besiktning hos veterinären innan den nya ägaren tar med hunden hem. Den besiktningen bedömer status på hunden och ger betyg utifrån olika nivåer, där en nivå är ”för rasen normalt”. Andningsbesvär eller sluttande ryggrad kan vara normalt som det är orsak till stort lidande. Därför skulle en sådan besiktning behöva ta hänsyn till även framavlade defekter oavsett om de är vanliga eller inte. Det är ett viktigt steg i att också göra köparna medvetna om de problem som olika fysiska egenskaper kan ha för en hund. Regeringen bör tillse att föreskrifter tas fram för hundavel som reglerar att hundavel på defekter inte tillåts samt att kontrollen av valpar vid försäljning skärps. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 15.1 Inga fler toppbetyg till hundar med framavlade problem Djurskyddslagen har korta skrivningar om villkor för djur som deltar i tävlingar men nämner inte något som begränsar möjligheten för hundar med framavlade sjukdomar att delta i utställningar. Det är viktigt eftersom avel i många fall sker på meriter utifrån hur väl en hund bedömts på en utställning. Bra poäng på en utställning ses som bättre förutsättning för avel. Problemet blir att utställningens bedömningar bidrar till att eftersöka snarare än förhindra avelsproblem. Några exempel på detta är sheepdogs som vid födsel har upprättstående öron men inte får delta i tävling om deras öron inte är tippade, något som framtvingas genom att sätta häftmassa i öronen på dem som valpar. Ett annat exempel är mexikansk nakenhund som trots sitt namn har päls men där en hårlös mexikansk nakenhund avlats fram. Den hårlösa versionen är nu förbjuden att avla vidare på då den bär på en sjuk gen. Trots det var det länge fortsatt de nakna hundarna som belönades på utställningarna. Regeringen bör återkomma med kompletterande förslag på regelverk i djurskyddslagen som förhindrar att hundar med framavlade sjukdomar ska få bedömas i tävlingar och utställningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Handeln med djur sker på flera olika plan och en mer omfattande laglig handel med djur över nätet pågår som även den illegala försäljningen ökar. 2015 omfattade handeln med hundar och katter i 12 av EU:s medlemsstater 61 miljoner hundar och 67 miljoner katter, vilket motsvarar . Enligt Fecava, en europeisk sammanslutning av veterinärer, har efterfrågan på husdjur som hund och katt ändrat strukturen för uppfödning av djuren runtom i . De menar att de små enskilda uppfödarna ensamma inte kan tillgodose efterfrågan och därför har mer storskaliga uppfödningsanläggningar och internationella kommersiella uppfödare tagit över marknaden. Detta som allt fler väljer att köpa sitt djur via nätet i stället för via en lokal uppfödare, något de ser hänger samman med en önskan att få tag på specifikt populära raser. Hundsmugglingen till har ökat och i och med pandemin har varnat för ytterligare ökningar. beslutade om avlivning av 600 hundar som smugglats in i landet p.g.a. att de var sjuka. Smugglingen av hundar och katter har ökat under pandemin. Riskerna bakom hundsmugglingen är flera. Dels ökar risken för sjukdomar som kan drabba andra hundar likväl som människor och risken är även stor att hunden växt upp under dåliga omständligheter med låg eller avsaknad av djurvälfärd. Hos är hundsmuggling vid sidan av många andra brott lågt prioriterat. Men med tanke på det lidande som är förknippat med uppfödningen för många av de här hundarna tillsammans med risken för att sjukdomar sprids när hunden kommer in i landet bör hundsmuggling få en ökad prioritet hos . Regeringen bör ge i uppdrag att skyndsamt föreslå åtgärder för att begränsa djursmuggling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Man behöver tydligare uppmärksamma att den illegala djurhandeln är ett problem över gränserna där organisationerna bakom den illegala handeln är snabba på att ställa om mellan olika länders lagar och regleringar. Det kan också röra sig om stora belopp och under covid-19 när efterfrågan var hög såg man också snabbt fler hundar komma ut på marknaden till ett betydligt högre pris än normalt. En del av svårigheten är bristen på data kopplade till handeln med tamdjur generellt enligt Fecava, till skillnad från jordbruksdjur där det finns en gemensam metod för att identifiera och spåra djurens rörelser. Enligt en rapport från samma organisation behöver man också se att den illegala djurhandeln hänger samman med andra organiserade brott, t.ex. droghandel. Regeringen bör inom ramen för EU-samarbetet arbeta för att gemensamma åtgärder vidtas för att minska smugglingen av djur över gränser och inom länder. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 17 Stoppa användning av spö för att driva hästen framåt inom travet Under travtävlingar används spöet för att styra och korrigera hästen men även för att få hästen att springa fortare. Det är tillåtet under hela loppet fram innan målgång då spöet får användas ett fåtal gånger för lätt drivning. Det finns också reglering av hur man får använda piskan. Hela 1 073 gånger delade svensk travsport ut bestraffningar för att en kusk använt spöet för mycket eller på ett felaktigt sätt . Länsveterinärer har tidigare kritiserat användandet av spödrift och vill se att det upphör helt. Veterinärerna menar att det skadar hästen fysiskt likväl som psykiskt och likställer det i vissa delar med misshandel eller att slå ett djur, något som vi i andra sammanhang aldrig skulle godkänna. I har spödrift varit förbjudet . Förbudet genomfördes eftersom man ansåg det omöjligt att skilja mellan när kusken använder piskan som tillåten korrigering och olovlig framdrivning. Just nu är det enda land som inte tillåter piska men trots att frågan emellanåt är uppe för diskussion finns ingen önskan från det norska travsportförbundet att tillåta piskan igen. I den senaste stora utredningen om djurskydd föreslås i betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) att ett förbud mot att använda spö på hästar i frammaningssyfte bör införas. anser att detta är en betydelsefull åtgärd för att stärka djurvälfärden inom hästsporten. Ett förbud bör införas mot att använda spö på hästar i frammaningssyfte. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 18 En positiv lista över vilka djur som får finnas på cirkus Cirkusverksamhet bygger på att den förflyttas och att djuren i någon form förevisas. Förutsättningarna för att skapa en god djurvälfärd i cirkusverksamhet är begränsade p.g.a. att den är på olika platser samt att ytorna att hålla djuren på också är begränsade. Olika djurarter har olika behov vilket gör dem mer eller mindre lämpliga att använda i cirkusverksamhet. delar djurskyddslagsutredningens bedömning att icke-domesticerade djur är olämpliga att hållas och visas på cirkus. Därför anser vi att inga icke-domesticerade djur bör tillåtas att ingå i cirkusverksamhet. anser därför att förbudet mot sjölejon och elefanter var ett steg i rätt riktning men att det behöver kompletteras med ytterligare åtgärder. fungerar våra bestämmelser på området genom att en förbudslista finns över vilka arter som inte får hållas och visas på cirkus. Vi anser att det i stället bör införas en s.k. positiv lista över de djurarter som ska vara tillåtna att hållas och visas på cirkus. Genom att inrätta en positiv lista över vilka djur som får hållas på cirkus ges en rad fördelar jämfört med att införa ett förbud mot vilda djur. För det första är gränsdragningen mellan vilda och domesticerade djur inte alldeles enkel att göra. Det krävs vetenskap och beprövad erfarenhet för att göra dessa gränsdragningar. För det andra ges lagstiftaren eller den som har bemyndigande större möjlighet att med en sådan lista säkerställa att djurvälfärden ligger steget före när nya arter tillkommer som kan vara aktuella att förevisas på cirkus. Med en positiv lista försvinner även behovet för kontrollmyndigheten att bedöma lämpligheten i att hålla alla de olika djurslag som saknas på förbudslistan. Ett antal länder i har, eller är på väg att införa, förbud mot vilda djur på cirkus med en positiv lista med domesticerade arter. införde 2014 ett förbud mot vilda djur på cirkus, och domesticerade arter som finns på en positiv lista är tillåtna. införde en positiv lista för djur på cirkus 2015. och samt är andra länder som valde att införa samma förbud genom att inrätta en positiv lista. SLU:s vetenskapliga råd för djurskydd bör ges i uppdrag att föreslå vilka djur som bör finnas på en positiv lista över tillåtna djur på cirkus. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 19 Inför förbud mot grytanlagsprov Användning av levande grävling vid grytanlagsprov innebär lidande och stress för grävlingen och kan enligt vår uppfattning inte vara förenlig med intentionerna att djur inte ska utsättas för lidande i samband med träning och prov. Samhällsnyttan av dessa prov är också ytterst begränsad. Myndigheterna har inte kunnat finna att grytjakten är betydelsefull för att bekämpa djursjukdomar. Inte heller förekommer det i samband med trafikolyckor något eftersök av räv eller grävling vilket skulle motivera denna typ av prov för hundar. Även djurskyddslagsutredningen konstaterade att grävlingarna utsätts för en sådan stress att det inte kan anses förenligt med djurskyddslagstiftningen och rekommenderar att grytanlagsprov förbjuds. Vi ser, i motsats till regeringen, inget skäl till att frågan ytterligare behöver utredas. Ett förbud mot grytanlagsprov bör införas i den nya djurskyddslagstiftningen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 20 Handlingsplan för färre djurförsök utsätts många djur för stort lidande vid genomförande av försök och i en del fall även innan försöken genomförs. EU:s försöksdjursdirektiv är mycket tydligt med att det slutliga målet för djurförsök är att ersätta alla försök på levande djur så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det. anser att det är hög tid för att anta en plan för hur detta ska genomföras nationellt. Förutom att det minskar onödigt lidande för djuren så möjliggör det effektivare, mer tillförlitliga och billigare metoder än där djur används. Därmed skapas grund för att stärka som en effektiv och innovativ forskningsnation. ligger långt efter t.ex. som har tydliga planer för att fasa ut djurförsök. Regeringen bör återkomma till med förslag på handlingsplan för övergång till djurfri forskning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. anses ha en av de strängaste djurskyddslagarna i världen. Men borde också verka internationellt för stärkt djurskydd. Regeringen bör, i dialog med och med berörda intresseorganisationer, utarbeta en tydlig strategi för att få till stånd en FN-deklaration för djurvälfärd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Storskaliga djurindustrier påverkar, förutom djuren, ofta också miljön och klimatet negativt. Handeln med och konsumtionen av vilda djur ökar risken att sjukdomar övergår till människor, vilket kan leda till dödliga utbrott som sars och covid-19. bör engagera sig för att höga krav på djurskydd och minskad köttkonsumtion ska bli en beståndsdel i det globala arbetet för en hållbar utveckling, t.ex. på FN:s klimattoppmöten, Agenda 2030 och efterarbetet till 20. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.