mot · H7023602 · 2020-04-29 00:00:00 — Framöver kommer resurser behöva skjutas till domstolarna för att inte ärenden ska läggas på hög. Kriminalvårdens kapacitet ska öka och det brottsförebyggande arbetet intensifieras. Det är uppenbart att det behövs fler platser i häkten och på anstalter. Det behövs också en kapacitetsgenomlysning av Kriminalvården för att ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar. vill också se ett starkare fokus på de unga personer som rekryteras och används av de kriminella gängen. Därför bör en ny enhet inrättas hos för unga mellan som begått grova brott som resurser behöver tillföras i linje med budgetpropositionen. 3.2.3 Särskild satsning mot våld i hemmet I spåren av isolering och oro visar larmrapporter att våldet i nära relationer ökar. Det är en utveckling som måste tas på största allvar och behöver skyndsamt få på plats bättre skydd för våldsutsatta kvinnor. Under pandemin har det blivit svårare att söka hjälp när utsatta, ofta kvinnor, tvingas stanna hemma med sin förövare. Kvinnojourer och hjälporganisationer runt om i larmar om ett ökat stödbehov. måste ta detta på stort allvar och skyndsamt ta fram konkreta verktyg. föreslår i vårmotionen att ytterligare avsätts för att kvinnojourerna ska ha tillräckligt med stödinsatser och en god beredskap. Utöver det behöver ytterligare åtgärder vidtas för att bättre skydda den som utsätts för våld. Lättare att larma. Under krisens gång har informationsinsatser genomförts för att minska smittspridningen bland våra äldre. vill även se fler informationsinsatser för våld i nära relationer. Regeringen bör skyndsamt se över möjligheten att inför nya kontaktvägar för den som utsätts för våld. Det kan exempelvis handla om att bredda möjligheten att larma via sms i nödsituationer, eller fysiska funktioner i form av kodord som prövas i andra länder. Samverkan i akuta situationer. Vid akuta våldshändelser inom familjer måste det operativa samarbetet mellan olika samhällsinstanser fungera. I har ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan polis, åklagare, socialjour, socialtjänst och hälso- och sjukvård prövats med stor framgång vid akuta våldshändelser i familjer. vill att tillvägagångssättet utvecklas och sprids nationellt för att stärka skyddet och stödet för våldsutsatta kvinnor i hela landet. Samhället måste tydligare markera mot våld i nära relationer och bättre skydda utsatta. vill skärpa straffskalan för grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning så att dagens till fängelse höjs till och fängelse. Bestämmelserna tar sikte på upprepade kränkningar som begås i en nära relation. Kontaktförbud med fotboja. krävs att en gärningsman bryter mot ett kontaktförbud för att kontaktförbud med fotboja ska kunna meddelas. Det innebär en otrygghet för brottsutsatta kvinnor och riskerar medföra en omotiverad risk. vill att beslutet om huruvida kontaktförbud ska förenas med fotboja ska kunna meddelas direkt. och världsekonomin i stort befinner sig nu i ett unikt läge, med den djupaste och snabbaste nedgången . Nedgången beror inte på obalanser i ekonomin, eller på bristande konkurrenskraft eller lågt förtroende för den svenska ekonomin i stort. Krisen är inte i sig ett tecken på att ekonomin behöver förändras. Till skillnad från 1990-talskrisen är förutsättningarna för de offentliga finanserna gynnsamma med låg offentligfinansiell skuldsättning. har därför landat i att det finns starka skäl att göra det som krävs för att rädda de svenska jobben och behålla näringslivet så intakt som möjligt tills den akuta coronakrisen har bedarrat och smittspridningen har minskat. Under inga omständigheter får dock åtgärderna leda till att förtroendet för de offentliga finanserna försvagas. Det behöver dessutom finnas utrymme för de automatiska och semiautomatiska stabilisatorerna att verka fullt ut och det måste också finnas utrymme för att göra betydande generella finanspolitiska stimulansåtgärder när väl den akuta krisen har avtagit och sådana åtgärder kan förväntas ha effekt. krisåtgärder och motiven för dem beskrivs i mer detalj i kapitel 1. I detta kapitel görs en genomgång av offentliga finanser och vilka förutsättningar och begränsningar de utgör för en ambitiös krispolitik för att rädda jobben. 4.1 offentliga finanser och förväntad utveckling har bland EU:s starkaste offentliga finanser. Tack vare ett starkt finansiellt ramverk och en i huvudsak ansvarsfull ekonomisk politik har den svenska offentliga skulden, den s.k. Maastrichtskulden, sjunkit från i samband med 1990-talskrisen, till 2019 (se figur 3). Figur 3 Utveckling av Maastrichtskulden och statens ränteutgifter (procent av BNP) Källa: , konjunkturläget . Det finanspolitiska ramverket och överskottsmålet har haft flera syften, men ett har varit att skapa stabiliseringspolitiska marginaler som gör att en djup lågkonjunktur eller annan krisartad utveckling kan mötas med aktiva finanspolitiska åtgärder utan att statens kreditvärdighet ifrågasätts. Exempelvis skrev regeringen i vårpropositionen 2014: Överskottet syftar till att bidra till långsiktigt hållbara offentliga finanser så att en aktiv finanspolitik ska kunna bedrivas också i lågkonjunktur utan att underskotten eller skulden blir så stora att styrkan i offentliga finanser ifrågasätts. För att finanspolitiken ska kunna bidra till att aktivt stabilisera resursutnyttjandet krävs att det finns ett grundmurat förtroende för de offentliga finanserna hos finansmarknader, företag och hushåll. Om ett land vill upprätthålla förtroendet krävs betydande säkerhetsmarginaler. Det är nödvändigt både för att de automatiska och semi-automatiska stabilisatorerna ska kunna verka fullt ut och för att vid behov kunna genomföra ytterligare aktiva åtgärder. Om förtroendet minskar tvingas ett land bedriva åtstramningspolitik i en lågkonjunktur, något som innebär stora ekonomiska och sociala kostnader. tvingades göra detta under 1990-talskrisen, då bristande förtroende för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet tvingade fram besparingar på av BNP –1998. Ytterligare en begränsning av storleken på de aktiva åtgärderna är att dessa måste rymmas inom de begränsningar som reglerna i EU:s stabilitets och tillväxtpakt samt överskottsmålet och utgiftstaket utgör. Erfarenheten visar dessutom att det i samband med större globala konjunkturnedgångar och vid oro på de internationella finansmarknaderna ofta är små och öppna ekonomier med egen valuta som är särskilt utsatta. Att i sådana lägen ha ett finanspolitiskt manöverutrymme i form av överskott i linje med överskottsmålet och en låg skuldkvot ger politiken styrka. Till följd av det finanspolitiska ramverket och överskottsmålet har den offentligfinansiella skulden minskat och gett politiken det manöverutrymme som behövs för att kunna agera under en kris. Dels för att skulden är låg, dels för att – som framgår av figur 3 – kostnaden för skulden är betydligt lägre nu än den var . 1995 och 1996 motsvarade statens ränteutgifter av BNP. Med offentliga utgifter som motsvarade av BNP utgjorde ränteutgifterna av de totala offentliga utgifterna. 2020 väntas, trots en ökad statsskuld, räntorna endast motsvara av BNP, eller av de totala offentliga utgifterna. Räntekostnaderna var alltså 19 gånger större, med hänsyn taget till ekonomins storlek, efter 1990-talskrisen än . Erfarenheten visar dock tydligt att stora underskott som uppstår i samband med kraftiga konjunkturavmattningar kan leda till ett minskat förtroende för finanspolitiken, vilket i sin tur kan bidra till försämrad kreditvärdighet, ökande riskpremier och därmed stigande upplåningskostnader för den offentliga sektorn. Därför bör krisinsatserna ligga inom ramen för vad som kan vara en acceptabel skuldutveckling. Måttlig ökning av skulden enligt de flesta bedömare I den kanske snabbaste och djupaste nedgången är prognoserna för underskott och statsskuld betydligt mer osäkra än vanligt. De uppdaterade prognoser som finns är dock relativt samstämmiga (se tabell 3). Statsskulden väntas öka med mellan för att sedan börja sjunka något 2021. I kronor räknat ökar skulden, som var både 2014 och 2019, med ca eller av BNP (den övriga skuldökningen som andel av BNP beror på minskad BNP). Statsskulden hamnar då strax , på samma nivå som den nådde under finanskrisen . Trots detta väntas inte räntekostnaderna öka, till följd av lägre genomsnittliga räntekostnader. Tabell 3 Sammanställning av olika prognosmakares bedömningar av den svenska skuldutvecklingen –3,8 –1,4 –3,5 –1,9 –5,3 –1,6 Underskotten hamnar på mellan av BNP, jämfört med prognosen före som indikerade ett litet överskott på enligt januariprognos. Det är ett större underskott än under finanskrisen och man får gå för att hitta underskott på denna nivå i . Jämfört med andra liknande länder är det förväntade underskottet relativt måttligt. Enligt IMF:s prognoser kommer att ha det minsta underskottet bland de utvecklade EU-länderna 2020 och endast marginellt högre än . Förändringen av statsskulden antas också bli lägst bland de gamla EU-länderna (se figur 4). Figur 4 Förändring av offentlig skuld för vissa jämförbara länder i (procentenheter av BNP) Källa: IMF, Fiscal Monitor 2020. Hur stora säkerhetsmarginaler krävs? Åtgärder i den pågående krisen får inte leda till att statsskuld och underskott blir så stora att förtroendet för offentliga finanser ifrågasätts. Det skulle kunna leda till högre lånekostnader och krav på besparingar i lågkonjunktur. Det skedde under 1990-talskrisen när statens räntekostnader nådde av BNP och det fanns investerare som ifrågasatte möjlighet att betala av skulderna. gav exempelvis beskedet att de inte tänkte köpa några svenska obligationer innan svenska politiker gav ett trovärdigt svar på hur den skenande svenska statsskulden skulle hanteras. Marknadens brist på förtroende tvingade i sin tur fram omfattande sparpaket – åtgärder som var riktiga och som bidrog till den starka svenska återhämtningen, men som konjunkturellt inte var vältajmade. Där ska inte hamna igen. Att upprätthålla förtroendet för att offentliga finanser är långsiktigt hållbara är finanspolitikens enskilt viktigaste bidrag till konjunkturstabiliseringen. I regeringens huvudscenario uppgår skulden till av BNP. Vid en uppskattning av behovet av säkerhetsmarginaler krävs dock en betydligt försiktigare ansats. Regeringen redovisar i den ekonomiska vårpropositionen också ett mer pessimistiskt scenario som beskrivs så här: I scenario 2 bidrar de direkta och indirekta negativa effekterna av virusutbrottet till att produktionen och BNP-tillväxten i faller mer 2020 än vad som antas i huvudscenariot. Detta leder till att resursutnyttjandet i blir mycket lägre jämfört med huvudscenariot, vilket får till följd att arbetslösheten blir högre och inflationstrycket i ekonomin blir lägre jämfört med huvudscenariot. Som en konsekvens av den lägre aktiviteten i ekonomin blir den offentliga sektorns finansiella sparande lägre än i huvudscenariot, främst till följd av lägre inkomster från skatter men också i viss mån på grund av ökade offentliga utgifter när arbetslösheten stiger. De försämrade offentliga finanserna antas finansieras med lån vilket tillsammans med en lägre BNP får till följd att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som andel av BNP ökar. Tillväxten faller i det scenariot , arbetslösheten når , underskottet i offentliga finanser hamnar på –och Maastrichtskulden når av BNP av BNP 2021. Efter att vårpropositionen presenterades har finansministern sagt att sannolikheten för detta pessimistiska scenario har ökat. I en uppskattning av behov av säkerhetsmarginaler bör därför detta pessimistiska scenario anses bli alltmer aktuellt. 4.2 Den ekonomiska politiken bör utformas för en uthållig statsskuldsnivå I utgångsläget har starka offentliga finanser. Det ger oss ett betydligt större utrymme att hantera krisen jämfört med många andra länder. Den relativa positionen är inte oviktig eftersom det högst sannolikt kommer att finnas en efterfrågan från investerare att även fortsättningsvis investera i statspapper. För de länder som framstår som mer stabila och mindre skuldsatta relativt andra kommer de ländernas statspapper också att framstå som mer attraktiva investeringsobjekt. Risken för ett minskat förtroende blir då också mindre. Figur 5 Offentlig skuld 2019 för EU-länder och andra större ekonomier (procent av BNP) Källa: IMF, Fiscal Monitor 2020. Enligt IMF utgår den svenska statsskulden inte bara från en stark position utan ökar också långsammare än andra liknande EU-länder. Inte ens om man räknar med regeringens pessimistiska scenario, se figur 6, tappar särskilt många positioner. Så länge investerarna inte tappar förtroende för statspapper generellt är det därför högst troligt att fortfarande kommer att ha förtroende på statsskuldsmarknaden. Figur 6 Offentlig bruttoskuld för EU-länder och andra större ekonomier (procent av BNP) Källa: IMF, Fiscal Monitor 2020. Styrkan blir ännu tydligare om man också beaktar nettoskuldsättning, alltså där man också tittar på statens tillgångar. Bortsett från finns det inget jämförbart land som har en bättre nettoställning än (se figur 7). Figur 7 Finansiell nettoställning för vissa EU-länder och andra större ekonomier. Negativ nettoställning innebär att tillgångarna överstiger skulderna (procent av BNP) Källa: IMF, Fiscal Monitor 2020. ska normalt leva upp till regelverket i EU:s för de offentliga finanserna. EU-ländernas finansministrar konstaterade dock att villkoret – en allvarlig ekonomisk nedgång i euroområdet eller unionen som helhet – är uppfyllt för att använda den allmänna undantagsbestämmelsen i EU:s finanspolitiska ram. Undantagsbestämmelsen ska säkerställa den flexibilitet som behövs för att vidta alla åtgärder som krävs för att stödja sjukvården och civilskyddet och ytterligare åtgärder för att stimulera ekonomin. En majoritet av EU-länderna väntas nu bryta mot gränsvärdena. Givet låga statsskuld innan coronakrisen finns det goda möjligheter för oss att bedriva en mer omfattande krispolitik och ändå ligga under de krav som ställs i stabilitets- och tillväxtpakten. Situationen är väsentligt bättre än . Då var position betydligt sämre. Länder som , , , , och hade alla en lägre statsskuld än , vilket gjorde mer utsatt. är rollerna ombytta. Dessutom var statsskulden snabbt växande. hade den snabbast växande statsskulden av alla . Dessutom berodde en stor del av underskottet, , på faktorer som inte hade direkt med krisen att göra och som inte kunde förväntas försvinna i takt med att konjunkturen stärktes. beräknas hela skuldökningen bero på antingen konjunkturella faktorer eller på tillfälliga åtgärder för att hantera konjunkturen. De offentliga finanserna kan alltså förväntas vara betydligt mer långsiktigt uthålliga. starka utgångsläge indikerar att vi kommer att ha råd med de åtgärder som krävs för att motverka coronakrisens effekter, utan att säkerhetsmarginalerna utraderas eller att förtroendet för uthålligheten i offentliga finanser ifrågasätts. Det betyder inte att det är oproblematiskt att öka skulden eller att högre skuldnivåer inte kommer att få negativa effekter på tillväxten och på möjligheten att bedriva en aktiv stabiliseringspolitik i nästa kris. Däremot anser – likt regeringen – att en högre skuld är en oundviklig kostnad för att motverka den snabbaste ekonomiska nedgången på många årtionden och som troligen får långtgående och varaktiga effekter på svensk ekonomi. Det är därför viktigt att krispolitiken utformas med två bärande villkor: De akuta krispaketen bör ha en tydlig tidsgräns eller i vart fall tydliga avstämningspunkter. Därför har sagt att de ytterligare stödpaket för att rädda jobben som föreslås i motionen är utformade för att gälla . Därefter bör en avstämning göras så att krispolitiken kan anpassas till det då rådande läget. Om krisen blir mycket långvarig behöver hela den ekonomiska politiken – såväl för regeringen som för – ses över ytterligare. När ekonomin lämnar den akuta fasen bör en tydlig bana för hur ekonomin ska komma tillbaka till balans utarbetas.