mot · H8022709 · 2020-10-05 00:00:00 — Ett aber är att täkterna som verksamhet pågått kan ha skapat nya värdefulla biotoper för arter. I nästan alla gamla sandtag, kalkbrott, stenbrott, gruvor med mera finns det mycket sällsynta och hotade arter. Dessa platser utgör en helt unik miljö och ersätter den brist på blottad sand, rasbranter, öppna klippor eller framsipprande grundvatten som finns i landskapet. Återställande och efterbehandling finns med i tillståndsgivningen, men när tillståndet skrivs går det inte att veta om det vid framtida nedläggning kommer finnas behov att skydda arter. Det behövs regelförändringar så att man systematiskt kan ta beslut om uppdatering av de ursprungliga planerna för återställande. Då skulle nya livsmiljöer för biologisk mångfald kunna återskapas även på exploaterad mark. Effektivare kemikalie-, produkt- och avfallslagstiftning aktiva roll i EU:s arbete med kemikalier, produkter och avfall måste fortsätta. Ett mycket aktuellt område är hur arbetar för att minska PFAS. har tagit fram förslag till en handlingsplan på EU-nivå som vi tillsammans med sex medlemsstater skickade till . har tillsammans med tre medlemsstater vid ett miljöråd aviserat att vi ska ta fram en begränsning under Reach av hela PFAS-gruppen (ca 4 700 ämnen ). Kemikalieinspektionen (KemI) har tillsammans med lämnat förslag till en PFAS-begränsning under Reach som omfattar all användning för en PFAS-grupp som omfattar ca 200 ämnen. KemI har aktivt medverkat i de EU-begränsningar som införts för exempelvis PFOS samt PFOA och ämnen som bryts ned till PFOA och som omfattar ca 800 ämnen i PFAS-gruppen. KemI har utökat kraven för information till produktregistret för ämnen som används i låga koncentrationer. Syftet är bl.a. att få bättre koll på PFAS i svenska varor och kemiska produkter. har genomfört en s.k. screening av PFAS i och detta arbete fortsätter. KemI presenterade en samlad strategi för att minska användningen av PFAS. SGI har tagit fram riktvärden och vägledning för PFAS i vatten och miljö. En bred utredning för förbättrad miljötillsyn har presenterats. Regeringen beslutade att vid KemI inrätta en samordningsgrupp av myndighetschefer () för tidigare upptäckt av nya potentiella kemikaliehot. Ett nationellt samt ett myndighetsnätverk har bildats som drivs av Kemikalieinspektionen och . Tillsammans med myndigheter och företag arbetar vi för att hitta alternativ till PFAS. Regeringen tillförde i BP17 medel för att få ett substitutionscentrum på plats. Regeringen har också anslagit ökade medel till bland annat miljöövervakning för inventering, riskbedömning och analyser av platser där brandsläckskum med innehåll av PFAS hanterats, samt för fördjupad övervakning. Av dessa har ca /år använts för stärkt miljöövervakning kopplat till PFAS. har därigenom kunnat genomföra en så kallad screening av PFAS i och detta arbete fortsätter på uppdrag av regeringen. 37 myndigheter (däribland Försvarsmakten) och forskningsinstitutioner har undertecknat en gemensam avsiktsförklaring om att samarbeta för att minska riskerna och öka kunskapen om PFAS. krävs också att detta ger effekt i det praktiska miljöarbetet. Det här är exempel på hur många olika initiativ som måste tas bara för att hantera en grupp kemikalier. På samma sätt behöver arbetet inom andra områden utvecklas, både för enskilda ämnen och för cocktaileffekter. Det behövs en långt bättre samordning av EU:s kemikalie-, produkt- och avfallslagstiftning så att de styr mot giftfria och resurseffektiva kretslopp. bör verka för detta. Takten i arbetet med en hållbar konsumtion och produktion behöver öka betydligt. För att det ska komma till stånd behövs en tydligare statlig styrning. För att utsläppsrestriktioner ska få verklig effekt för olika vattenmiljöer krävs att lagstiftningen om industriutsläpp inom EU bättre samordnas med vattendirektivet. På EU-nivå behövs också ett substitutionscentrum för att underlätta för företag att ersätta farliga ämnen med mindre farliga ämnen eller alternativ teknik. bör verka för att ett sådant centrum inrättas. bör vara starkt pådrivande internationellt för att särskilt farliga ämnen i större utsträckning omfattas av befintliga konventioner eller nya ramverk. för humanläkemedel måste revideras så att det inkluderar krav som möjliggör ökad miljöhänsyn. Stopp för illegal avfallshantering Regeringen har beslutat om åtgärder inom avfallsområdet i syfte att stärka miljöskyddet och utvecklingen mot en cirkulär ekonomi. Det är oerhört viktigt att det utvecklas en mer omfattande återvinningsverksamhet. Affärsmodellerna som utvecklas kräver att det går att handla med material. Den illegala avfallshanteringen omsätter hundratals miljoner i och är ett växande problem. Den illegala avfallshanteringen utgör också ett hinder för den cirkulära ekonomin och den medför stora miljöproblem. Både enskilda personer, tjänstemän och politiker hotas, och den utgör en finansieringskälla för annan brottslig verksamhet. Det finns aktörer som inte drar sig för att utnyttja kryphål och därför måste staten agera för att täppa till så många som möjligt av dessa, samt se över bättre sanktionsmöjligheter. Flera aktuella fall visar på att brottslingarna inte går fria, men det finns ett stort mörkertal. häktades personer misstänkta för miljöbrott på nio platser i landet, bland annat . pekar på att det finns brister i både avfallsförordningen (2011:927) och miljöprövningsförordningen (2013:251), och föreslår att det bör finnas en gräns för hur avfall får mellanlagras och flyttas runt. dömde fyra personer till ett, tre respektive fängelse för grovt miljöbrott för spridning av black mass, en massa som uppkommit vid behandling av alkaliska batterier, efter att batterierna krossats och batteriernas metallhöljen avlägsnats. Domen har överklagats. I lämnade ett avfallsbolag drygt insamlat gipsavfall till en icke godkänd mottagare som grävt ner det på sin . Eftersom kostnaden att lämna gipsavfall till en godkänd mottagare är stor innebar gärningen vinst för bolaget på . En miljösanktionsavgift på ter sig i sammanhanget alltför låg för att vara avskräckande, resonerar i ett yttrande till regeringen om vissa avfallsfrågor. Miljösanktionsavgiften måste ta hänsyn såväl till allvarlighetsgrad som till överträdelsens omfattning. I är överträdelser av EU:s avfallstransportförordning kriminaliserade genom 29 kap. . trädde ny lagstiftning i kraft som innebär att fler kan dömas för brottet ”otillåten avfallstransport”. Det har också införts en särskild brottsrubricering för grova fall av otillåten avfallstransport som kan ge fängelse upp till . Svenskt avfall ska tas om hand i , men trots det förekommer illegala avfallstransporter ut ur landet. Det förekommer också illegala avfallsupplag i och det är ett ökande problem med kriminalitet kopplat till avfallssektorn. innehåller bestämmelser om tillsyn. Tillsynen ska säkerställa syftet med . Tillsynsmyndigheterna ska kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna om avfall. Det är dock en utmaning för myndigheterna att upptäcka brister i hanteringen av avfall och det kan kräva resurser som många kommuner inte har. Kommunerna måste därför stärkas och samverka över kommungränserna och med andra aktörer, särskilt polisen. har beskrivit för miljö- och jordbruksutskottet hur viktigt detta samarbete är. För att snabbt sätta stopp för illegal avfallshantering måste behoven av extra resurser till tillsynsverksamheten ses över, samt vilka utökade befogenheter som behövs på regional och lokal nivå. Det måste även identifieras hur ett kraftfullt ökat samarbete mellan myndigheterna, samt framförallt mellan kommunerna och polisen, kan genomföras. Det behövs ett tydligare fokus på att snabbare komma åt oseriösa avfallsföretag som använder målvakter. Avfallsfrågorna är till stor del reglerade genom , exempelvis anger vad som avses med avfall. Det finns ett regelverk som styr avfallshanteringen, bland annat krav på anmälan och tillstånd för hantering av avfall. Om regelverket kring hanteringen av olika material blir alltför komplicerat kan det i sig bli ett hinder för att materialen på ett effektivt sätt ska kunna användas som resurs och därmed bidra till en cirkulär ekonomi. Därför behöver brottsligheten kommas åt på effektiva sätt och prioriteras bredare i rättspolitiken, så att inte seriösa småföretag i avfallssektorn drabbas av oerhörda regelbördor inom miljölagstiftningen. Agera för att minska farligt avfall har tagit en ledande roll i de internationella insatserna för genomförandet av med fokus på åtgärder för att minska uppkomsten av avfall, regleringen av plastavfall, säker och hållbar avfallshantering och kontroll av gränsöverskridande handel med avfall. Informationskraven om farliga ämnen i varor måste stärkas inom och internationellt. Det skulle underlätta för en säker hantering av varor och material, men även främja en säker materialåtervinning. bör driva på detta arbete. Minska användningen av kemiska bekämpningsmedel När det gäller uppföljning av lagstiftningen kring integrerat växtskydd framkom det i redovisning att endast en fjärdedel av kommunerna utförde denna tillsyn regelbundet. följer kontinuerligt upp lantbrukets arbete med integrerat växtskydd. bedömer att kontroll av de allmänna principerna om integrerat växtskydd ska ingå i den ordinarie tillsynen av bekämpningsmedel. har skickat en uppmaning till alla medlemsländer att intensifiera arbetet med integrerat växtskydd samt att utveckla kontrollerna. planerar att genomföra ett nytt nationellt tillsynsprojekt om växtskyddsmedel inom jordbruk. anser att detta arbete bör genomföras skyndsamt. har forskning visat att det läcker mer kemiska bekämpningsmedel från växthus än vad man trott. Andelen växthus som får regelbunden tillsyn och där risken för läckage kontrolleras behöver öka och för detta bör inte översyn inväntas. har föreslagit en halvering av användningen av kemiska bekämpningsmedel i EU inom ramarna för EU:s gröna giv. I är användningen av kemiska bekämpningsmedel på en lägre nivå än i många EU-länder. Det behövs ändå en minskning av bekämpningsmedel också i , dels för att minska användningen på de arealer där de största mängderna används, dels för att minska användningen där riskerna är störst och av de kemiska bekämpningsmedel som är mest problematiska ur miljösynpunkt. anser att ska ligga i framkant och fortsätta driva arbetet framåt. Satsa mer på ekologisk kompensation Det kan i vissa fall vara oundvikligt att det uppstår motsättningar mellan markexploatering och miljöhänsyn. Olika intressen kan upplevas stå emot varandra och ibland vara oförenliga. Ekologisk kompensation borde användas i större utsträckning för att ersätta förlorade naturvärden och minska miljöpåverkan totalt sett när samhällsnyttiga investeringar görs. Rätt utformad kan ekologisk kompensation leda till att fler bygg- och infrastrukturprojekt utformas på ett sådant sätt att samhällsekonomisk nytta av biologisk mångfald och ekosystemtjänster inte går förlorad. Det gäller inte minst i stadsutveckling där ekologisk kompensation kan säkra strukturer för grön infrastruktur i stadsmiljön. föreslår att vissa ändringar i , PBL och annan lagstiftning är motiverade för att ekologisk kompensation ska genomföras. Ett obligatoriskt krav på att bedöma behovet av ekologisk kompensation i samband med exploatering bör finnas. Ett krav på redovisning av planerade kompensationsåtgärder som underlag i MKB behöver införas. Det är också viktigt att öka kunskapen om och användandet av ekologisk kompensation genom praktiska vägledningar och stimulering av såväl frivilliga som obligatoriska kompensationsåtgärder. Man ska inte heller glömma bort att många redan gjorda exploateringar kan behöva kompletteras med satsningar på naturmiljön i efterhand. Det är alltid problematiskt att vidta åtgärder i befintlig bebyggelse, men ekologisk kompensation kan vara aktuellt även utifrån frivilliga initiativ. Stärkt politik för levande kust och hav Våra hav och kuster är starkt påverkade av övergödning, överfiske och fiskemetoder som förstör bottnarna. Också havsförsurning, temperaturökning, föroreningar och främmande arter har en starkt negativ påverkan. Sammantaget medför dessa påverkansfaktorer en krympande livsmiljö för havets biologiska mångfald. Miljömålsberedningen ska komma med förslag på hur havspolitiken ska stärkas. arbetar för att en ekosystembaserad förvaltning av haven ska genomföras i den framtida havspolitiken. En ökad sjöfart har både positiva och negativa effekter för miljön. Sjöfarten har en lång rad miljöproblem som behöver åtgärdas snabbt och vill särskilt betona att miljöskadliga tekniska lösningar inom sjöfarten, som exempelvis skrubbrar där utsläpp till luften ”tvättas” för att sedan släppa ut tvättvattnet i haven, behöver avvecklas. Att bygga höga skorstenar och därmed flytta ett miljöproblem till en annan plats, är förlegad miljöpolitik som måste tas itu med systematiskt. Det kustnära strandskyddet måste stärkas. Det pågår en diskussion och en utredning om framtidens strandskydd. Från sida anser vi att de stränder där vi riskerar att skada djur- och växtlivet på land och i vatten behöver skyddas från mänsklig påverkan och exploatering. är starkt exploaterad trots att vi haft strandskyddet . Vår mening är att strandskyddet måste stärkas vid alla kuster, och förändras med måtta vid sjöar och vattendrag, och enbart då det skapar förutsättning för bostadsbyggande i befintliga byar eller mindre orter, eller naturturism och utveckling för lantbruket. Ambitionen för att minska utsläpp av övergödande och förorenande ämnen måste höjas, genom skärpningar av de regionala havsmiljökonventionerna Helcom och Ospar samt EU:s luftvårdspolitik. För att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i våra omgivande hav bör vara drivande i arbetet för en skärpt tillämpning av EU:s reformerade fiskeripolitik samt ge ICES i uppdrag att ge råd utifrån ekosystemvillkor, och att fiskekvoterna anpassas till ICES rekommendationer. Håll naturen ren, Håll Rent Det finns redan en skarp lagstiftning om nedskräpning. anser att efterlevnaden måste öka genom att rättsvårdande myndigheter prioriterar området hårdare. Regeringen har också vidtagit en lång rad åtgärder med beslut om ekonomiska styrmedel, pantsystem och regelrätta förbud mot vissa produkter med ett syfte att nedskräpning ska kunna minska. Håll Rent gör ett viktigt arbete att öka kunskaperna med riktade satsningar på kommunikation mot skolan och i olika delar av . Den nollmätning Håll Rent gjorde 2020 behöver regelbundet följas upp. Särskilda satsningar behövs för att minska nedskräpning i naturen där stora satsningar behövs för att stärka och upprätthålla allemansrätten. Särskilda insatser behöver göras i fjällmiljöer där det behövs helt andra lösningar än i stadsmiljön. Långsiktigt behöver satsningarna på Håll Rent utvecklas och säkras. Höja ambitionen i klimatpolitiken och sikta mot klimatpositivt Att sikta mot att bli klimatpositiv handlar både om att med optimism gå in i arbetet för att klara klimatmålen, men det handlar också om att klimatmålen måste vara så skarpa att vi blir klimatpositiva, det vill säga sammantaget når negativa utsläpp. Trenden ser försiktigt positiv ut , efter att fler klimatinvesteringar börjar komma på plats. De svenska utsläppen minskade 2020 som ekonomin växte enligt de preliminära siffror som SCB redovisat. Det är ett resultat av en kraftfull klimatpolitik där avskaffandet av subventioner inom fossil kraftvärme gett god effekt. Utsläppen har minskat inom den sektorn. Men siffrorna ska tas med en nypa salt – en varm vinter och ett minskat resande gav utsläppsminskningarna en hjälp på traven. Att bevara och förbättra kolsänkor och kolförråd, inbegripet skogar, är ett mål i . IPCC betonar också att vi behöver öka de negativa utsläppen redan på kort sikt. Naturbaserade klimatlösningar har stor potential att motarbeta två globala kriser – klimatkrisen och den akuta förlusten av biologisk mångfald. IPCC pekar också på behovet av förbättrade och förändrade brukningsmetoder inom skogsbruket. Det är därför viktigt att arbetet för ökade negativa utsläpp och naturbaserade klimatlösningar stärks och fortsätter. Återvätning av dikade torvmarker är en kraftfull metod för att minska utsläppen av växthusgaser. Utsläpp från dikade torvmarker, som var våtmarker, står för koldioxidekvivalenter, det vill säga mer än personbilstrafik. Genom att återväta dessa till naturligt fungerande våtmarker kan avgången av växthusgaser minska relativt snabbt. Utdikningen har också orsakat att livsviktiga livsmiljöer för en stor mängd arter har försvunnit och viktiga ekosystemtjänster har minskat. Det finns flera miljoner hektar dikade våtmarker i . Återvätning av torvmarker måste vara en fortsatt prioriterad fråga och ambitionerna måste skalas upp betydligt. Det bör utvecklas kriterier för både lämpligheten av olika typer av återvätningsprojekt och hur prioriteringen mellan projekt ska gå till. De markägare som berörs ska också erbjudas ersättning. Studier har visat att både återbeskogning av och agroforestry kan fungera som en betydande kolsänka . Det behöver utformas kriterier för vilken mark som är lämplig för återbeskogning, hur det kan växa fler träd i betesmarker samt ”agroforestry”. är bevarandet av åkermarker också viktigt för att nå andra miljömål samt målen i Livsmedelsstrategin och därför ska strategierna på detta område utformas utifrån ett helhetsperspektiv. Återplantering av vissa marker med skog får inte innebära att det får anläggas plantageskogsbruk och monokulturer av gran. Plantering av fler träd i stadsmiljöer och på industrimark bör också läggas till listan för ”återbeskogning”. Även om detta är ett viktigt område är det som alltid framhåller – viktigast att bedriva ett hållbart skogsbruk för att öka kolinlagringen. Biokol är en intressant teknik för kolinlagring och har identifierats av bl.a. som den teknik som har störst potential att bidra med negativa utsläpp i till mitten av seklet. I pågår redan en småskalig produktion och användning av biokol. Biokolet används framför allt som jordförbättringsmedel i parker och trädplanteringar. Det bör fortsatt vara möjligt att få investeringsstöd till biokolsanläggningar och arbetet för användning av biokol för kolinlagring och jordförbättring behöver stärkas. Kunskaperna om att minska risker för spridning av vissa föroreningar måste också öka och omhändertas. Bio-CCS är en del av lösningen för att nå negativa utsläpp. Det är viktigt att bio-CCS utvecklas på ett ekologiskt och socialt hållbart sätt. kan bli ett av världens första länder som antar en strategi för negativa utsläpp. Andra länder kommer att studera den svenska strategin, och genom att föregå med gott exempel har möjlighet att inspirera andra länder. Därför behöver analysen av bio-CCS för klimatet inkludera alla relevanta faktorer ur ett hållbarhetsperspektiv. bör få i uppgift att upphandla aktörer för fullskalig bio-CCS. Detta kan exempelvis ske genom så kallade omvända auktioner av negativa koldioxidutsläpp genom bio-CCS. Vidare bör regeringen skriva avtal med om transport till och lagring av koldioxid i . När priset på utsläppsrätter stiger och blir högre än priset på bio-CCS kan exempelvis bio-CCS-krediter vara ett alternativ för utsläppsminskningar. Man kan därför tänka sig att EU ETS öppnar upp för att tillåta krediter som kommer från hållbara negativa utsläppstekniker som exempelvis biokol och bio-CCS. Klimatomställningen kommer ge många nya jobb, men det är också många fossiltunga industrier som behöver försvinna eller förändras drastiskt, där jobb kan försvinna. Fossilfria drivmedel kommer ersätta bensin och diesel. Vårt sätt att bygga, köra, odla med mera kommer också förändras. Klimatomställningen måste därför ha ett ökat fokus på var arbetstillfällen försvinner och var det kan komma nya. Att systemskiftet inte medför stora bekymmer för människor i sin vardag. Fokus måste också ligga på hur digitalisering och innovation kan underlätta för bättre lösningar. I har vi generella trygghetssystem och samverkansmodeller mellan fackföreningar och arbetsgivare för att hantera omställning på arbetsmarknaden. Det finns samverkansprogram för kompetensförsörjning och lagstiftning som stödjer omställning på arbetsmarknaden. Det är viktigt att utveckla dessa system och komplettera lagstiftningen så att till exempel permitteringstid kan användas mer effektivt till kompetensutveckling. Hela ska leva, utvecklas och främjas i klimatomställningen. Vi vill utveckla landsbygdernas roll som motor för omställning till ett mer hållbart samhälle med fokus på mat, besöksnäring, fossilfri energi, levande natur och resurshushållning. Klimatinvesteringar kan bidra till att minska klyftorna mellan stad och land. Ingen enskild människa, företag eller land kan ensam klara av att genomföra klimatomställningen. Alla måste vara med och bidra. När ska bli världens första fossilfria välfärdsland innebär det att de satsningar som behövs måste möta klimathotet, men också öka den sociala och ekonomiska hållbarheten, samt bidra till att andra miljömål nås. Historiskt har ofta miljösatsningar ställts emot satsningar på ekonomisk tillväxt. har konflikter mellan miljö och sociala villkor kommit i fokus. Därför behövs ett ökat stöd från medborgarna för att genomföra klimatomställningen på ett rättvist och mer solidariskt sätt. Och en grön skatteväxling som främjar en mer rättvis klimatomställning så att människor känner stödet. När en cirkulär ekonomi utvecklas kommer människor också ställa om till nya tankesätt. Fokus kommer förskjutas från ägande till användande, från slit och släng till återanvändning, från svårnedbrytbar till återvinningsbar. När man står inför en förändring kan det kännas svårt, man oroar sig för en försämring. Det behövs politiska beslut för att ställa om ekonomin på det sätt klimatkrisen kräver, som barns uppväxtvillkor, arbetstagares rättigheter och social rättvisa stärks. Alla länder ska bidra till klimatomställningen. Länder med en historisk utsläppsskuld har en skyldighet att minska utsläppen i en snabbare takt än länder i syd. har också utomordentliga möjligheter att stötta fattiga länder i sin klimatomställning. har bidragit till att bidrar starkt till klimatfinansiering i världen. FN:s Gröna fond för klimatomställning behöver växa. har därför en viktig roll som ”role model” i frågan om klimatfinansiering. vill öka bidraget till , utan att det tär på biståndsbudgeten. Rika länder har större utsläpp av växthusgaser än fattiga länder, och rika individer i storstadsområden släpper generellt ut mer växthusgaser än människor med sämre ekonomiska förutsättningar boende i landsbygd. Det finns också forskning som visar att män släpper ut mer än kvinnor. Alla dessa sociala aspekter av klimatfrågan handlar om att den som släpper ut mest också ska bidra mest till minskningen. Klimatanpassningsarbetet måste prioriteras högre Åtgärder för klimatanpassning ska skydda miljön och människors liv, hälsa och egendom genom att samhället anpassas till de konsekvenser som ett förändrat klimat kan medföra för mark, vatten och bebyggelse. Klimatförändringarna ställer krav på en utvecklad fysisk planering och det långsiktiga och förebyggande arbetet med klimatanpassning av befintlig och framtida bebyggelse och infrastruktur visar sig skilja sig åt mellan kommunerna. Ökad temperatur, torka, förändrade flöden i vattendrag och ökad nederbörd är de mest påtagliga effekterna av klimatförändringarna, även om det finns andra effekter som inte är lika påtagliga eller mer okända. Hälften av kommuner har gjort en övergripande analys av hur de kommer att påverkas av framtida klimatförändringar. Det är stora skillnader i hur kommuner påverkas av klimatförändringarna – på vissa håll är stigande hav det största problemet, medan andra brottas med ras- och skredrisker, vattenbrist eller kortare turistsäsong. Gemensamt för alla kommuner är risken för översvämningar till följd av skyfall.