mot · H8021616 · 2020-10-02 00:00:00 — uttryckte oro över problematiken, vilken visat sig i exempelvis ökad skuldsättning, ökat spelberoende och därigenom ökad psykisk ohälsa. Det är enkelt att låna pengar hos konsumtionskreditbolagen. Det förekommer att bolag förlänger återbetalningstiden med högre räntekostnader än den ursprungliga lånesumman som följd. Det kan verka lockande och i vissa fall utgöra den enda möjligheten för låntagare att gå med på en högre ränta med längre återbetalningstid. har granskat området och noterat eventuella möjligheter till tydligare vägledning och stärkt tillvägagångssätt vid kreditprövning. har tryckt på vikten av införande av ett nationellt skuldregister, vilket finns i flera nordiska länder och vilket flera tillfrågade konsumtionskreditbolag ställer sig positiva till. Regeringen har givit i uppdrag att analysera situationen på konsumtionslånemarknaden samt risker för överskuldsättning, uppdraget ska redovisas till regeringen. Att området ska utredas är positivt, men regeringen agerar reaktivt, först då den negativa utvecklingen gått långt. Det är av vikt att arbetet med detta görs skyndsamt och att konkreta förslag tas fram. Reglering behövs på konsumtionslånemarknaden för att undvika att låntagare hamnar i orimlig skuldfälla. Krisberedskap för rättvis skuldhantering för företagare rapporterades att jämfört med steg antalet konkurser och andelen anställda som berördes steg . Särskilt drabbade har företagare inom hotell- och restaurangverksamhet varit. Ett företag eller person kan försättas i konkurs om skulderna inte kan betalas. Faktiska konkurser kan liknas vid uppsägningar och föra med sig stigande arbetslöshet. Både antalet faktiska konkurser och konkursutsattheten ökade –jämfört med och ökningarna har synts i ett flertal branscher. Många personer har blivit av med jobb, inkomster och arbetslösheten stiger. Coronapandemin 2020 visar att förebyggande åtgärder av krisberedskapskaraktär behövs. Detta gäller inte minst underlättnad mot att hamna i skuldsättning, ta sig ur skuldsättning och att kunna återuppstarta verksamhet, i händelse av kris där företagaren inte kunnat förutse situationen. lade fram ett utskottsinitiativ om behoven av att regeringen tar fram förslag för detta, under coronapandemin . Initiativet vann inte gehör. kvarstår behov av att ta fram underlättande förslag och att krisplanera för liknande situationer, så att problematiken kan undvikas eller åtminstone hanteras bättre. Trots vissa stödpaket fortsatte krisens verkningar där många företagare kom att drabbas hårt. Detta gällde företagsmässigt och personligen, då många företagare gått i personlig borgen för lån. Ingen officiell statistik förs över hur många bolag som har en privatperson som garant för företagslån, men förekomsten av privata åtaganden som borgensman i olika typer av kreditsituationer är vanligt förekommande bland mindre företag. Då inkomsten för dessa vanligtvis livskraftiga företag inom vissa branscher gick från stabil till noll över försvann möjligheten att betala skulder. Privatpersoner försattes på obestånd. möjliggjorde lån på till företagen via bankerna för att undvika att livskraftiga företag slås ut till följd av coronavirusets spridning. Lånen skulle ske med noll procents ränta, förutsatt att företagen klarar bankernas kreditprövning. Detta kritiserades av näringslivet för att det enbart var företag som inte behöver ta lån som klarade lånekriterierna. Bankerna kunde inte låna ut utan garantier och det privata borgensåtagande som krävdes upplevdes allt för riskabelt för många företagare. Regeringens mål att möjliggöra för svenska företag att få stöd i den svåra situationen under coronapandemin uppnåddes inte, då endast en liten del av stödet kom företagen till del. Liknande situation skulle kunna uppstå åter i annan form av kris i landet. Den som personligen gått i borgen för ett lån kan förhandla med kreditgivaren om en avbetalningsplan, men det saknas reglering att detta måste godkännas. Det gäller då att vädja till bankens goda vilja. Väljer långivaren att driva in skulden hamnar den hos . För att undvika utmätning kan den drabbade ansöka om anstånd och själv sälja det som använts som garanti för lånet, oftast en bostad. Företagare kan i en sådan situation bli tvingade att sälja sitt hem, troligen till under marknadsvärde. Svårigheter föreligger att finna ny hyresbostad på grund av bostadsbristen och familjer och barn riskerar att bli hemlösa. Kan man ändå inte betala och det går så långt som till skuldsanering ska en lång handläggningsprocess genomgås för att den personligt ansvarige företagaren sedan, om ansökan om F-skuldsanering blir godkänd, ska leva på existensminimum . När möjligheten för företagare att få skuldsanering infördes betonade regeringen att skuldsanering för en aktiv företagare knappast kommer att vara en enkel väg för företagaren att komma ut ur sina skuldproblem. Företagande är en grundpelare i samhällsekonomin. Regeringen behöver vidta de åtgärder som krävs för att seriösa företagare, som inte kunnat förhindra att deras företag försatt dem i skuld hos Kronofogden på grund av effekterna av en kris de inte kunnat förutse, inte ska drabbas personligen på ett orimligt sätt. Efter en kris behöver företagare även ha möjlighet att återuppstarta verksamhet. En krisberedskapsplanering på området behövs.