mot · H8023500 · 2020-10-06 00:00:00 — Häri ligger möjligheten till en svensk nyindustrialisering, säger man, vilket kräver insatser på alla nivåer. välstånd bygger i grunden på en framgångsrik industri som kan konkurrera på världsmarknaden. Därför gäller det för att vara attraktivt för investeringar i industriell verksamhet inom alltifrån forskning och utveckling av produkter till hela tillverkningsprocessen och kringliggande affärstjänster. Genom detta kan företagen fortsätta att bidra till arbetstillfällen, tillväxt och välfärd i . Konkurrenskraftiga tillverkningskostnader, flexibilitet i omställning när efterfrågan av produkter och tjänster ändras och att man är aktiv på nya marknader är nödvändigheter för såväl små som stora industriföretag. Industriföretagen kan själva medverka till att utveckla sina organisationer till att bli mer innovativa, delta i internationellt standardiseringsarbete, samverka med skolor, högskolor och universitet samt att tillsammans med fackliga parter förhandla fram konkurrenskraftiga löneavtal. Behovet av infrastruktursatsningar är stort, inte minst vad gäller bostäder, järnvägar och vägar, men även stabila villkor för elförsörjning och behov av energieffektiviseringar. För att industrins konkurrenskraft ska kunna upprätthållas krävs ytterligare investeringar i infrastruktur och en större förståelse för den regionala tillväxtlogiken. Där stora brister i elförsörjningen gång på gång påpekas och oron blivit en del av industrins vardag, påverkar detta framtidstron i så hög grad att vi behöver vidta kraftfulla åtgärder. Industrin står för tusentals arbetstillfällen, som är viktiga för välstånd. Fler företag gör en omställning och går mot en elektrifiering och digitalisering. Om inget görs kommer fler företag tvingas ompröva huruvida ger dem de bästa förutsättningarna. Det har stor betydelse vilka signaler vi skickar till investerare inför nyetableringar. Därför behöver vi se till att ta industrins oro på allvar. Vi kristdemokrater anser att kärnkraften ska utvecklas, inte avvecklas, och att en färdplan för framtidens kärnkraft ska tas fram. Vattenkraften, också den småskaliga, ska värnas. Elanvändningen behöver öka för klimatets skull, och med en ökad tillgång främjas också möjligheter att stimulera såväl inhemskt som utländskt initierade investeringar i industrin. Vind- och solenergi kommer byggas ut och mål för leveranssäkerhet måste tas fram. Detta behöver säkras upp för både industrins och miljöns skull. Analyser presenterade gör gällande att områden med ansträngd leveranssäkerhet i elförsörjningen kan gå miste om tusentals jobb om tillförligheten fortsätter försvagas. Investeringar i ett elsystem som upprätthåller hög försörjningstrygghet är ett grundfundament om industrin i inte ska tappa mark. Regeringens politik att vilja exkludera kärnkraft ur framtidens energimix äventyrar redan nu ekonomiska värden. Om förnybarhetsmålet för elförsörjningen inte ändras till ett mål om fossilfrihet, utan fortsätter att få genomslag, kommer det skada svenskt näringsliv. anser att regeringen bör ta larmrapporterna på allvar och låta analysera energipolitikens inverkan på industrins konkurrenskraft på kort och . Kärnkraften är viktig för klimatmålen och basindustrin ska klara av klimatmålen, det är vi många som är överens om. Men för att klara målen behöver beslutet att stänga omprövas. Vi kommer också behöva bygga ny kärnkraft om vi ska klara klimatlagens krav att ha nollutsläpp av växthusgaser. Reaktorn är fortfarande lönsam och tillsammans med den numera dessvärre nerlagda reaktor 2 reducerade den klimatutsläppen med över . behöver återuppta planering för nya reaktorer och samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och internationellt med ett fåtal standardiserade kraftverk med en rimlig prislapp och byggtid. Standardisering av komponenter vore också ett framsteg. Ny kärnkraft är en viktig fråga, inte bara för utan framförallt på en global nivå. Enligt FN:s klimatpanel IPCC är detta nödvändigt för att klara klimatmålen. är det och som bygger flest reaktorer. Här har västländerna ett gemensamt ansvar att vara med. Medel inom energiforskning i ska avsättas för såväl förnybart som kärnteknik. satsar för att stärka svensk kärnkraftsforskning. Vi vill se en färdplan för framtidens kärnkraft. kommer behöva mycket mera el för att kunna utveckla samhället och minska vårt stora beroende av olja, kol och gas. Basindustrin är beroende av bra eltillgång till ett lågt och förutsägbart pris. Planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på om alla åtaganden ska nås. Här behövs alla icke-fossila energislag. Ett utbyggt elnät är också avgörande. Svensk industri har haft en negativ utveckling i förhållande till länder som liknar oss. Inte bara strategiska miljöprojekt utan hela innovations- och utvecklingskedjan hos svenska industrier hämmas av våra tillståndsprocesser och en miljö- och klimatpolitik som ställer sig i opposition till att industriproduktion sker i . I takt med att industrier flyttas från ökar också utsläppen globalt. Det är därför av stor vikt miljö- och klimatpolitik inte står i ett motsatsförhållande till svensk industriproduktion. Klimatnationalism, där nationella utsläpp anses värre än när de sker i mångdubbel skala i ett annat land, måste motverkas. Det finns därför anledning att göra en större översyn av den prövningsorganisation och miljölagstiftning som står i vägen för att reducera omfattningen av tillståndsprocesserna och på så vis förkorta dem. Det finns också anledning att efterlysa ett snabbspår i prövningen av strategiska klimatprojekt. En framgångsrik industri måste också ha tillgång till en kvalificerad arbetskraft och kontinuerlig kompetensförsörjning. Den ökande internationaliseringen av produktionen och ökad konkurrens behöver inte vara ett hot mot verksamheter i , om man ser till att även svenska företag fullt ut kan utnyttja den internationella ekonomins möjligheter. Men det finns naturligtvis exempel på dålig offshoring. Företag har ibland flyttat verksamheter med förhoppningen att sänka sina kostnader och i efterhand har det visat sig att andra oförutsedda kostnader gjort affären mindre lönsam. Utan arbetskraftsinvandring hade fått svårare att konkurrera. Kompetensförsörjningen är en nyckel för att upprätthålla svensk konkurrenskraft, inte minst inom högteknologisk industri, och då vill det till att är ett attraktivt alternativ för utländska talanger. För att brett motverka utanförskap bland personer som kommit till behöver utbildningssystemet med validering av individers kompetens, snabbare undervisning i svenska och utbildning i branschkunskap snabbas upp för att fler ska kunna matchas till de arbetstillfällen som erbjuds. Matchningsproblematiken på arbetsmarknaden är ett välkänt problem. satsar på yrkesvuxutbildning och 2022, vilket är mer än regeringen. skrev i ”Industristrategi för forskning och innovation” bland annat om att högskolans samverkansuppdrag behöver förtydligas och följas upp, där prestation är kopplat till en resurstilldelning som belönar både vetenskaplig kvalitet och kvalitet i samverkan och nyttiggörande för samhället. Forskningsinstituten bör medverka till ytterligare utvecklad FoU inom näringslivet genom att tillsammans med industrin och universiteten vara sammanhållande för strategiska teknikområden. Forskningskoncernen , numera införlivad i , är exempel på verksamhet som utifrån vetenskaplig grund levererar forskning och utveckling som stärker konkurrenskraften och skapar nytta för industrin i . Konkurrenskraftiga transporter är en överlevnadsfråga för bas- och tillverkningsindustrin. har en kostnadsnackdel gentemot övrig europeisk industri på grund av längre transportavstånd inom landet och till huvudmarknaderna. Branschen upplever att trafikslagen ställs mot varandra istället för att samverka. Basindustrin använder järnvägen när det går men behöver utökad spårkapacitet för att undvika flaskhalsar, vägtransporter i annat fall och transporterna behöver ofta nå hamnar där sjöfarten tar vid. Miljömässig hållbarhet måste kombineras med ekonomiska och sociala aspekter. Rörligheten på arbetsmarknaden hålls också tillbaka av en otillräcklig kapacitet i väg- och järnvägsnätet i storstäderna, främst i . Det handlar både om otillräckligt underhåll och om fördröjda nyinvesteringar. Många av pendlarna har problem med tågförseningar och långa bilköer vilket håller tillbaka effektiviteten. Infrastruktur handlar även om väl fungerande elektroniska kommunikationer, för att digitala tjänster ska kunna erbjudas och användas. Datatrafik måste kunna fungera även vid driftstörningar och avbrott; det är alltför kostsamt för industrin när detta inträffar. För att upprätthålla internationell konkurrenskraft är det viktigt att den digitala infrastrukturen fungerar och fortsätter att utvecklas. Tillgången till driftsäkert bredband ska vara god i hela landet. Forskning, utbildning, innovation, produktion och tjänsteutveckling bildar ett väl fungerande sammanhang och utgör en bas för att ska kunna vidareutveckla positionen som en ledande industrination. Vi ska dock inte glömma bort att för att hela ska kunna ha ett levande näringsliv behövs även tillgång till service på landsbygden. Servicekontor samlar olika myndigheters service så att basala myndighetstjänster finns att tillgå runt om i landet. vill att fler kontor etableras och anslår därför ytterligare 2021 och 30 miljoner 2022–2023. Anslaget finns under utgiftsområde 2. Att få fler i att våga starta och driva företag är en förutsättning för ekonomisk tillväxt och en viktig del i att vara medskapare – inte bara medborgare – i samhället. Det är också viktigt att få fler att känna det mödan värt att behålla och driva vidare en verksamhet inom familjen, på orten, även på landsbygden och säkra tillgång till kapital, engagemang, mentorskap och kompetenshöjning. Företagens möjligheter att hitta riskvilligt kapital till goda marknadsmässiga villkor är en nyckelfaktor för att trygga näringslivets möjlighet att utvecklas, växa och skapa nya jobb. Vi anser att det huvudsakligen är privat kapital som ska riskeras när företag startas och utvecklas oavsett om det rör sig om börsnoterade koncerner, medelstora företag i tillväxtfas eller affärsidéer i tidiga skeden, men att behov också finns av statliga marknadskompletterande insatser. Staten bör främja nyföretagande genom att skapa ett gott klimat för innovationer samt produkt- och marknadsutveckling. De offentliga organen bör medverka till att nödvändigt riskkapital finns tillgängligt, inte minst för mindre företag och i regioner med svag kapitalbildning och sysselsättningsproblem. Särskilda insatser bör göras för att stimulera kvinnligt företagande och olika företagsformer. har en väl utbyggd sektor för riskkapitalförsörjning för företag, men den behöver omstruktureras och utvecklas. Tillgången till kapital för företag i tidiga skeden är ett ofta omvittnat problem. Få privatpersoner och institutioner vill riskera pengar i företag som ännu inte etablerat en fullskalig affärsverksamhet. Det finns därför en marknadskompletterande roll för staten att fylla. Men för att såväl det offentliga som det privata riskkapitalet ska ge bästa möjliga effekt i investeringar, och inte minst för att uppfinnare, innovatörer och entreprenörer i olika skeden ska hitta de medel som finns tillgängliga, krävs en tydligare organisering av aktörerna i innovationssystemet. Det behövs förstärkt finansieringsstöd i mycket tidiga faser i form av bidrag, lån och ägarkapital. Därutöver behövs det finansieringsinsatser i kapitalintervallet 5–. Det behövs en god tillgång till lånekapital till små och medelstora företag. Alla delar i kapitalförsörjningskedjan behöver fungera för att nyföretagandet ska stimuleras och för att landets företag ska ges möjlighet att expandera både produktmässigt och geografiskt. Därför bör det statliga riskkapitalet utvecklas med utgångspunkt i syftet att nå företag i en tidig fas. Det statliga kapitalet ska i stor utsträckning samverka tillsammans med privata finansiärer och kreditgarantiföreningar i hela landet. ser positivt på fond-i-fond-lösningar, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Många saknar de medel som krävs för att kunna starta ett företag eller har svårt att göra avsättningar av sina löpande inkomster till denna grundplåt. vill sänka trösklarna till företagande, för att ge fler möjlighet att starta och utveckla företag och på så vis skapa arbete åt både sig själv och andra. vill också se en översyn av de finansieringsmöjligheter som finns beträffande privatpersoners, företags och andra aktörers möjligheter att investera i lokal företagsutveckling. Syftet är att underlätta att kapital investeras/reinvesteras på landsbygden. Vi vill också förbättra möjligheterna att realisera olika former av lokala investeringsbolag, bygdekassor och andra initiativ som kommer underifrån och bygger på de lokala förutsättningarna. Så stärks civilsamhället, men även kunskapen om och känslan för det gemensamma ansvaret vi alla har för att vårt samhälle ska utvecklas väl. anser att det är de små och medelstora företagen som ska prioriteras i näringslivspolitiken. Det är där flest arbetstillfällen skapas. Skattesystemet ska vara sådant att vinster kan genereras som sparande i det egna företaget uppmuntras. Det ska också vara så utformat att det främjar tillgången till riskvilligt kapital för nya och växande företag. Arvs‑, gåvo- och kapitalskattereglerna ska utformas så att generationsskiften i företagen underlättas. Sänkta arbetsgivaravgifter för att komma tillbaka i jobb skrev ca 384 000 personer in sig som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Myndighetens prognos över arbetslösheten pekar på att antalet arbetslösa kommer uppgå till omkring 580 000 personer . Situationen på arbetsmarknaden kommer vara tuff, som den svenska ekonomin förväntas börja växa igen från låga nivåer. För företagen handlar det därför om att våga börja anställa igen, efter av stor osäkerhet. Det finns starka skäl för att försöka underlätta återväxten av nya jobb. Dels skapas grogrund för en positiv tillväxtspiral där anställningar föder ekonomisk aktivitet och fler anställningar, dels ökar risken för långtidsarbetslöshet redan efter 3–4 månader utanför arbetsmarknaden. I det skedet befinner sig många som blivit arbetslösa . För att stimulera till anställningar föreslår ett tillfälligt stöd till alla företag och offentlig sektor som nyanställer personer som var arbetslösa och som varit arbetslösa 1–6 månader . Stödet ska uppgå till motsvarande av arbetsgivaravgifterna för den anställde upp till ett lönetak om . Likaså ska arbetsgivare som tar tillbaka permitterad personal inte betala arbetsgivaravgift för dessa lönekostnader under resterande del av 2020. Kan företagen tidigarelägga anställningsplanerna är mycket vunnet. Därför behövs en politik som stöttar den breda ekonomin genom att göra det billigare – och därmed enklare – att anställa en till. Konkurrenskraftiga skatter på delägarskap – personaloptioner Optioner och andra aktierelaterade incitamentsprogram används som ett sätt att attrahera och behålla nyckelpersoner i företagen. Genom programmen får personalen möjlighet att få del av företagets framtida ekonomiska utveckling. kring personaloptioner är mycket komplext. Osäkerheten kring hur stor beskattningen kan bli gör att många företag avstår från att ge sina anställda personaloptioner. Detta menar vi kristdemokrater försvårar för entreprenörer i tidiga stadier att attrahera nödvändig kompetens. Rätt använda kan personaloptioner skapa drivkrafter för experter och andra nyckelpersoner att verka i unga och lovande företag. En utvecklad användning av optioner skulle därför kunna spela en viktig roll för företag som befinner sig i specifika skeden. Det handlar om tillväxtföretag som ännu inte har några intäkter utan måste finansiera löner från det kapital som ägarna satt in i verksamheten. För att det svenska företagsklimatet även i fortsättningen ska vara gynnsamt krävs förändringar, förenklingar och förtydliganden av regelverket för personaloptioner. Syftet måste vara att förenkla användningen av optioner som instrument att attrahera och behålla kompetens, särskilt i innovativa och växande företag. Många småföretagare jobbar långa timmar med låga löner i tidiga skeden i nybildade företag. Företagen har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner. För att underlätta små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill därför göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. tillsammans med övriga allianspartier initierade en utredning om personaloptioner som lämnade sitt betänkande ”Beskattning av incitamentsprogram” . Den rödgröna regeringen gick delvis på utredarens förslag och införde kvalificerade personaloptioner. Det innebär att den som förvärvar andelar genom att utnyttja kvalificerade personaloptioner inte förmånsbeskattas. När andelarna säljs beskattas kapitalvinsten enligt vanliga kapitalregler. Sociala avgifter ska inte betalas. Syftet med reglerna är att underlätta för små nystartade tillväxtföretag att rekrytera och behålla nyckelpersoner. Regeringen begränsade dock hur stora företagen fick vara i form av omsättning och antal anställda. Dessutom begränsades hur gamla företagen fick vara. vill gå längre. Vi vill att fler företag ska kunna använda systemet och avsätter på personaloptioner, vilket i relation till regeringen betyder sänkta skatter om . Vår ingång är att regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Det måste också ta hänsyn till att såväl stora som små företag har verksamheter i olika länder, så att reglerna är internationellt anpassade och inte exkluderar vissa branscher. En bred skattesänkning för jobb och pension föreslår en bred skattesänkning för alla hushåll. För att göra det mer lönsamt att arbeta och att ha arbetat, är skattesänkningen konstruerad så att de som jobbar och de som är pensionärer får dubbelt så stor skattelättnad som de som har försäkringsinkomster. Personer med arbetsinkomster, pension och näringsinkomster får en skattesänkning på av inkomsten . Det innebär per person i skattesänkning. För en genomsnittlig inkomst på innebär det en skattelättnad på . Förslaget om en skattesänkning till alla kostar 2021 och ökar sedan till 2023. Trenden har varit att allt fler betalar statlig inkomstskatt. Konsekvensen blir minskade incitament att jobba en extra timme, vilket många inom exempelvis vården och polisen ställs inför. I KD/M-budgeten höjdes skiktgränsen. föreslår i budgeten en ytterligare höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt. lönenivå uppgår till . Genom höjningen av prisbasbeloppet höjs denna gräns till med regeringens politik. anser dock att gränsen behöver höjas mer för att fler inkomsttagare ska slippa omkring 50 procents marginalskatt. Därför höjs brytpunkten för när statlig inkomstskatt börjar betalas till i månadsinkomst. Det innebär i sänkt skatt för ungefär en miljon löntagare. Det förbättrar också för många som driver företag. Reformen kostar 2021. Tillfälligt handledarstöd för fler i arbete ges inget handledarstöd till företag som anställer via nystartsjobb, vilket finns för exempelvis extratjänster. är det mycket viktigt att få igång dessa subventionerade anställningar. Samma sak gäller för arbetspraktik. Arbetspraktiken innebär att den arbetssökande provar på att arbeta på en arbetsplats för att få yrkesorientering, yrkespraktik eller arbetslivserfarenhet eller för att behålla och stärka sin yrkeskompetens. Åtgärden har lyfts fram av både Arbetsförmedlingen och som viktig för att få tillbaka människor i arbete. Men arbetspraktik kräver handledare och företagen får ingen ersättning för detta. För att tillfälligt underlätta denna typ av arbetsmarknadsåtgärder anser att det bör införas ett tillfälligt handledarstöd och med retroaktivitet från som ger de företag som anställer en person med nystartsjobb eller anordnar arbetspraktik per dag. Det gör det billigare för företag att avvara resurser för handledning och ökar den sammantagna subventionsgraden tillfälligt. För detta sätter av 2021, vilket bedöms ge 1 000 nya platser. presenterades en utredning med förslag på förändringar i 3:12-reglerna, ”Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansföretag”, exempelvis höjning av löneuttagskravet och höjd skattesats för utdelning/kapitalvinst inom det lågbeskattade utrymmet från . Efter att ha mött massiv kritik mot den ursprungliga utredningen, drog den dåvarande regeringen tillbaka förslagen om ändrade skatteregler. anser att 3:12-reglerna ska ta hänsyn till småföretagarens situation och att förenklingsregelns belopp ska ta särskild hänsyn till det. Beskattning av företag i kläd- och skobranschen avser regeringen att införa kemikalieskatt på kläder och skor. Vissa kläder och skor får högre skatt än andra, men bortsett från några få undantag slår skatten mot alla varor, oavsett kemikalieinnehåll. Inte minst för små och medelstora företag lär skatten och dess administrativa följdkostnader bli kännbar. Det finns också risk för dubbelbeskattning vid till exempel secondhandförsäljning. Den statliga utredning som analyserade skattens konsekvenser gjorde bedömningen att arbetstillfällen kommer gå förlorade. avvisar skattens införande. Att den dessutom aviseras mitt under pågående kris ser vi som mycket anmärkningsvärt. Att möta samhälls- och hållbarhetsutmaningar på nya sätt, med ny affärslogik eller nya affärsmodeller kan vara viktiga element i hur företagande kan bidra till ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling. Det kan t.ex. ske genom sociala innovationer och socialt entreprenörskap som syftar till att skapa social nytta eller möta specifika samhällsutmaningar genom nya eller förbättrade hållbara tjänster, varor eller arbetssätt. I förlängningen kan sådana idéer, som ofta är skalbara, bidra till ett mer inkluderande samhälle. Ett sådant exempel var starten av kooperativa rörelser runt om i och världen redan för , när människor gick samman för att kunna få del av varor och tjänster lokalt. Framväxten av nya affärsmodeller som delvis omkullkastar traditionellt företagande kan bidra till en mer hållbar utveckling genom utvecklingen av t.ex. delningsekonomi, kollaborativ konsumtion, social franchising eller företagande inom cirkulär ekonomi eller ekosystemtjänster. Sådana affärsmodeller minskar inte bara den negativa påverkan på miljö och klimat utan kan även bidra till innovationskraft, ökad konkurrenskraft och fler jobb. Arbetet med att främja hållbar innovation, samhällsentreprenörskap och nya affärsmodeller sker exempelvis genom att genomför ett flertal insatser för att främja hållbart företagande som både direkt riktar sig till små och medelstora företag och syftar till att påverka institutioner och ramverk. får vi konstatera att företag som Uber och som spridit sig över världen med nya sätt att styras, få kunder och tjäna pengar inte har självklara och utarbetade sätt att passa in i befintliga skattesystem eller har tydliga arbetsvillkor och redovisning av intäkter. Flera exempel runtom i världen har tyvärr visat på problem med redovisning och att få människor att hålla sig till lagar och regler inom dessa verksamheter. Det är viktigt att nya affärsmodeller kan visa på en trovärdighet inför den lagstiftning som finns och, om så behövs, verka för att den i så fall förändras i en annan riktning – inte att negligera den. kom den utredning som har kartlagt olika modeller som möjliggör eller underlättar transaktioner där privatpersoner säljer, hyr ut, lånar ut eller ger bort materiella eller finansiella tillgångar eller erbjuder tjänster etc., och analyserar olika användares roller och rättsliga ställning vid sådana transaktioner.