ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023388 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell djurskyddspolis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att djurskyddspolisen bör samordnas centralt för att effektivisera arbetet och bör ansvara för vidare utbildning inom djurskyddsområdet, och detta tillkännager för regeringen. En särskild djurskyddspolis finns redan i polisdistrikt, men genom att införa en särskild nationell djurskyddspolis kan respekten för djurens rättigheter bli allt bättre, och det blir dessutom enklare att upprätthålla våra djurskyddslagar. Djurskyddspolisen i arbetar mot djurplågeri och djurskyddsbrott med målet att utveckla det förebyggande arbetet, öka lagföringen och skapa en mer rättssäker hantering av brott mot djur. Denna satsning har visat sig kraftigt öka antalet utredda anmälningar, vilket borde vara en tydlig signal att införa en nationell djurskyddspolis. Central samordning för djurskyddspolisen Om en nationell djurskyddsgrupp får ett samordnande ansvar för denna typ av verksamhet i landet skapas en mer effektiv och rättssäker hantering även på lokal nivå. Djurskyddsgruppen ansvarar för att polisen effektivt ska driva in de höga kostnader som myndigheten har för uppstallning av omhändertagna djur. Den nationella djurskyddsgruppen ansvarar således också för metodutveckling och utbildning inom djurskyddsområdet, vilket är ett mycket viktigt komplement inom det polisiära arbetet. De lokala polisdistrikten ansvarar sedan för att utreda djurskyddsbrotten. Djurskyddspolisen kan således också arbeta förebyggande genom att tillrättavisa djurägare innan det gått för långt för att förhindra att djur far illa. Förebyggande arbete kan även inkludera ökad samverkan mellan polisorganisationen och , frivilligorganisationer eller djursjukhus. Genom dessa samarbeten kan polisen tidigt få reda på om det finns risk för att djur far illa.
mot · H8023390 · 2020-10-06 00:00:00 — för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Anslaget höjs för att finansiera ett vårdgarantikansli och nationell väntelista, men också en återrekryteringssatsning för att få personal som lämnat vården att återvända. Anslagets medel ska också gå till att fånga upp tidiga risktecken vid psykisk ohälsa. Vi satsar även på fler nationella screeningprogram och att införa obligatorisk hälsoundersökning för nyanlända. 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Anslaget höjs för att slopa karens för vårdpersonal samt att alla regioner ska kunna erbjuda kostnadsfri slutenvård till personer som är eller äldre. Vi höjer även anslaget för suicidprevention, bl.a. till ett forskningsprogram inom psykiatri, en nationell hjälplinje, en samlad nationell suicidprevention och ett ökat stöd till ideella föreningar som arbetar med psykisk ohälsa samt att vi vill utreda framtagandet av en vid suicid. Anslaget ska också gå till avgiftsfritt pneumokockvaccin för äldre. 1:8 Bidrag till psykiatri Anslaget höjs för att öka insatserna mot psykisk ohälsa, däribland en nationell strategi för psykisk hälsa samt en förstärkning av elevhälsan och insatser för att minska belastningen på barn- och ungdomspsykiatrin. Anslaget används även till riktade medel för att möta hbtq-personer med psykisk ohälsa. Eftersom regeringens satsningar minskar kraftigt kompenserar vi detta genom bibehållen ambition. 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshinderområdet Anslaget höjs eftersom regeringen drar ned på tolktjänst vilket vi vill återställa. Vi vill också att habiliteringsstödet ska omfatta beslut om daglig verksamhet enligt socialtjänstlagen och därför avsätter vi medel även för det. 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning Anslaget höjs ordentligt eftersom vi täcker för en återställning av schablonersättningens underfinansiering (2020:1127). av anslag ska gå till att komma närmare en återställning av LSS. Vi kompenserar också där regeringen räknar med att inte bevilja lika många som har rätt till personlig assistans. 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Anslaget höjs för att ta fram en nationell strategi för att förhindra fallolyckor. Vi satsar också på att avveckla de delade turerna inom vård och omsorg. 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Anslaget ska gå till en bred översyn och förslag till stödåtgärder vid vårdnadsöverflyttningar. Anslaget ska stimulera den nationella medicinska forskningen. Anslaget ska gå till inrättandet av ett nationellt program för att göra fritt från livmoderhalscancer. Vi avsätter också medel till förstärkningar som ska förbättra den svenska endometriosvården. Anslaget ska också gå till ett forskningsprogram för kvinnors hälsa. Per Ramhorn (SD)
mot · H8023394 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att successivt avskaffa EBO-lagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa villkoren för de asylsökande som väljer ett eget boende, och detta tillkännager för regeringen. har tagit emot fler invandrare än vad samhället har klarat av. Olika bostadsområden har blivit allt mer segregerade, vilket är ett av de tydligaste bevisen för att det har gått för långt. Det handlar bland annat om vissa bostadsområden som har en befolkningsstruktur som skapar såväl ekonomiska som sociala problem. När nyanlända invandrare koncentreras till vissa särskilda områden kan segregationen öka, utanförskapet förstärkas och trångboddheten bli allt värre. Detta är början på en ond cirkel som i slutändan skapar ytterligare problem i form av svag sysselsättning, högt bidragsberoende, bristande utbildning, ökad otrygghet, högre kriminalitet osv. Kontentan av detta är kort sagt att en alltför stor invandring till är ohållbar, och segregerade bostadsområden gör befintliga problem ännu värre. Det är en rättighet för alla i att få bosätta sig var man vill. Denna rättighet kan dock ställa orimligt höga krav på vissa kommuner, inte minst då såväl allmän service som det privata näringslivet måste anpassa sig till kommuninvånarna. finns ingen möjlighet ens för redan hårt ansatta kommuner att undantas från lagen om eget boende (EBO), som infördes i . Redan hårt ansatta kommuner bör få de förutsättningar de behöver för att erbjuda kommuninvånarna den service de har rätt till utan försämrad kvalitet. På samma premisser som svenska medborgare bör nyanlända få de bästa tänkbara förutsättningarna för att snabbt komma i arbete. För att få ett arbete och överhuvudtaget kunna bygga ett liv i kan vikten av att komma in i och bli en del av det svenska samhället inte nog poängteras. En första åtgärd för att mildra de akuta problem som finns är att successivt riva upp EBO-lagen, som är en bidragande orsak till utanförskap och segregation. Till dess att lagen är uppriven bör de asylsökande som väljer ett eget boende få sina villkor, exempelvis sin ekonomiska ersättning, begränsade.
mot · H8023398 · 2020-10-06 00:00:00 — Hot mot och ansvar som förtroendevalda ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen gällande uppmaning till brott av förtroendevalda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för hot mot förtroendevalda politiker genom att låta det klassas som demokratibrott och tillkännager detta för regeringen. har länge stuckit ut som ett land där man respekterar olikheter och värnar människors olika åsikter. Dessvärre har dock den offentliga debatten i mångt och mycket blivit mer polariserad . Förtroendevalda politiker har i vissa fall direkt uppmanat medborgare att riva ned eller förstöra politiska motståndares budskap, och det finns fall då folkvalda politiker själva deltagit i tillståndslösa demonstrationer eller till och med våldsamma upplopp. Som förtroendevald är man inte bara en röst för folket, man bör även vara ett föredöme, varför det är orimligt att det inte ska vara extra grovt när en förtroendevald uppmuntrar till att bryta mot lagen. Regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som syftar till hårda straff för förtroendevalda som uppmanar till skadegörelse, hot, misshandel eller andra brott. Förtroendevalda har en lång rad uppgifter gentemot vårt samhälle, och tack vare demokratin är offentlighetsprincipen kring det politiska arbetet väl förankrad. Att vara en offentlig person i demokratins tjänst medför dessvärre också mindre roliga händelser. De som drabbas hårdast är kontroversiella och särskilt inflytelserika personer, men i skymundan sker också omfattande påhopp på lokalpolitiker (som ofta inte ens är heltidspolitiker). Som en följd av dessa hot har ett flertal förtroendevalda valt att avsluta sitt politiska engagemang, och i flera fall har förövaren lyckats tysta politiska budskap. Dessa hot är per definition angrepp mot vår demokrati, när åsikts- och yttrandefriheten inskränks. Dessvärre varierar säkerheten i olika delar av landet och endast ett fåtal av dessa brott upp. För de som döms är straffet i många fall förhållandevis lågt vilket föranleder att flera förövare utan problem kan fortsätta med sitt antidemokratiska beteende, med mer lidande och ett svårare politiskt klimat som följd. För att polisen lättare skulle kunna utreda demokratibrott mot förtroendevalda och journalister inrättades de så kallade demokrati- och hatbrottsgrupperna i våra tre storstadsregioner , och . Verksamheterna är numer permanenta med syftet att utreda hatbrott och demokratibrott mot politiker och journalister. Problemet med utredningen av brott riktade mot lokalpolitiker ligger främst i hanteringen av brottsrubricering. Det finns nämligen ingen brottsrubricering som kallas demokratibrott, trots att det är precis vad det är. Istället förpassas offentliga personer till att lämna in en anmälan om olaga hot, vilket gör att brottet nedprioriteras och nedvärderas. Det gör likaså att det blir svårare att kartlägga antalet demokratibrott, då statistik över företeelsen saknas. Regeringen bör föreslå en brottsrubricering för demokratibrott där hot mot politiker inkluderas.
mot · H8023399 · 2020-10-06 00:00:00 — Erkännande av polisers insats i samhället ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra hanteringen av poliser som använt sitt tjänstevapen för att oskadliggöra ett hot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en utmärkelse för extraordinära insatser inom polis och räddningstjänst och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Ändrat förhållningssätt gentemot poliser i nödvärn gick en 21-årig gärningsman till attack mot två anställda och tre elever i en skola i . Det var ett planerat dåd där mördaren också väntat sig att bli skjuten. Ett av offren dog på plats och två avled av sina skador på sjukhus. Poliserna som kom till platsen efter att de blivit larmade blev också attackerade av gärningsmannen innan de lyckades oskadliggöra honom med sina tjänstevapen. För att förekomma brott har polisen rätt att använda sina vapen, men följden blev ändå att det inleddes en förundersökning mot poliserna om tjänstefel, vilket de senare friades från. Just detta är en historia som tydligt visar hur orimligt det är att det rutinmässigt registreras som eventuellt tjänstefel av poliser när det gäller skjutningar. Svensk polis använder sällan sina pistoler, och när så sker brukar det precis som i detta fall handla om nödvärn. Om det tyvärr går så långt att gärningsmannen skadas, eller än värre dödas, blir inte berörda polisers situation lättare eftersom de kan tvingas till sjukskrivning eller terapi på grund av efterföljande trauma. Att då per automatik få en förundersökning om tjänstefel gör inte situationen för dem lättare. Regeringen bör ändra hanteringen av poliser som använt sina tjänstevapen i nödvärn eller på annat sätt för att oskadliggöra ett hot, så att de inte utan skäl misstänkliggörs för tjänstefel. Erkännande för polis och räddningstjänst Anställda inom polis och räddningstjänst riskerar i sin gärning hälsa och liv, arbetar under hård press och kämpar tillsammans för att erbjuda hjälp när en medmänniska behöver den som mest. Trots stenkastning och fara för sin egen säkerhet tar sig polis och räddningstjänst in i områden för att hjälpa människor i fara, som en del av deras yrkesutövning. Det ska de ha all heder och respekt för. Det finns även tillfällen då dessa dessutom gör mer än vad som krävs av dem, enbart för att på olika sätt skydda eller hjälpa vårt lands invånare. Det är dock inte ofta som dessa extraordinära insatser belönas. När samhället i stor utsträckning är beroende av dessa bör vi också uppmärksamma vardagshjältarna. bör därför inrätta en utmärkelse för extraordinära insatser genomförda av polis och räddningstjänst.
mot · H8023404 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheten att låta kostnad för helt eller delvis belasta biståndsbudgeten och tillkännager detta för regeringen. Beslutet att skuldsätta unga för framtiden för att finansiera EU:s gigantiska återstartsfond var olyckligt. Svenska skattebetalare tvingas dessutom på detta sätt vara med och finansiera återuppbyggnaden av misskötta ekonomier i andra delar av . blir nettobetalare till denna återstartsfond som till största delen kommer att användas för lån och bidrag till länder i södra och östra . I praktiken betyder detta att , via EU, ger ekonomiskt bistånd till dessa länder. Det finns regelverk och deklarationer som beskriver hur länder kan eller bör redovisa olika poster inom ramen för lämnat bistånd. Det rimliga vore att de kostnader fonden medför för bokförs som en kostnad i den svenska biståndsbudgeten och att kostnaden täcks inom ramen för statsbudgetens biståndsanslag. Regeringen borde se närmare på denna eventuella möjlighet.
mot · H8023406 · 2020-10-06 00:00:00 — Kartläggning av socioekonomiska faktorers påverkan på barns och ungas idrottande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga hur socioekonomiska faktorer påverkar barns och ungdomars idrottande och tillkännager detta för regeringen. Idrottande är liksom övriga fritidsaktiviteter inom exempelvis Svenskt friluftsliv positivt för barn och unga. I dessa sammanhang lär sig barn och ungdomar att ta ansvar, anpassa sig till andra samt lägger grunden för en god fysisk hälsa i vuxen ålder. Forskning har dock visat att ekonomi och utbildningsnivå hänger samman med ungas idrottande. De flesta barn i deltar i flera aktiviteter. Många föräldrar vittnar om svårigheter att begränsa dessa aktiviteter i ett allt större utbud. blir andra grupper barn och ungdomar alltmer passiva. Dessa kommer inte sällan från socioekonomiskt utsatta miljöer. När hushåll nu får mindre marginaler och utanförskapet ökar är det idrottsupplevelserna alternativt utövandet av idrotten som man först måste prioritera ned. Familjer inte alltid råd att låta sina barn delta i idrottsgemenskapen så som de skulle önska. Därför måste kampen mot utanförskapet prioriteras. För mig är alla barns och ungas rätt att ta del av idrott ett av de absolut mest prioriterade områdena. En kartläggning av hur socioekonomiska faktorer påverkar barns och ungdomars idrottade är nödvändig för att vi ska ha en idrott som når alla. Regeringen bör tillsätta en utredning som kartlägger detta utanförskap.
mot · H8023409 · 2020-10-06 00:00:00 — tar hänsyn till de effekter vår arbetsmarknadspolitiska inriktning innebär i och med nedläggningen av introduktionsjobb. Detta ger ökade kostnader på 1:2, Aktivitetsstöd med och ökad utgift med för Handledarstöd under 1:3. [1] ”utsatt ställning” på arbetsmarknaden (Arbetsförmedlingen).
mot · H8023412 · 2020-10-06 00:00:00 — Krav på uppehållsrätt från ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om krav på uppehållsrätt för utbetalning av stöd från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en lagstiftning för att möjliggöra återbetalningskrav när bidrag betalats ut felaktigt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en generell justering av lagstiftningen för att undvika fusk och tillkännager detta för regeringen. En grundläggande och viktig princip för att ett välfärdsland som ska fungera är att samhällsservicen sker för en specifik grupp som gemensamt finansierar den. Svenska myndigheter ansvarar för svenska medborgare på samma sätt som myndigheter i andra länder ansvarar för sina medborgare. får inte ta hänsyn till om den som söker bidrag hos dem är i lagligt eller inte på grund av en ny lagtolkning. ska i och med detta enbart ta ställning till om personen bedöms bo i eller inte. Det innebär att personer från ett annat EU-land som saknar uppehållsrätt kan få bidrag som barnbidrag, föräldrapenning och bostadsbidrag, på bekostnad av övriga skattebetalare. Krav på att en sökande ska ha jobb eller bostad för att anses vara bosatt i saknas. Vad som är grunden för är helhetsbedömningen där den sökandes avsikter att stanna i landet vägs in. Det enda som egentligen sker är att den sökande kan få visa utdrag på att vederbörande gått ur socialförsäkringssystemet i hemlandet. I övrigt är det enbart personens egna uppgifter som bygger sin bedömning på och den kan inte ställa något som helst krav på rätt att uppehålla sig i eller ens redogöra för en aktuell adress. Avsaknaden av krav på laglig vistelse innebär inte bara orättvisa utan det försämrar enligt likaså möjligheten att kontrollera att bidrag inte betalas ut på fel grunder. Trots att felaktigheter upptäckts och utbetalningar har skett kan inte dra tillbaka bidragen då den enbart får göra en bedömning om personen i fråga bor i vid det aktuella tillfället. Så länge en bidragstagares livsvillkor anses vara desamma och vederbörande har beviljats bidrag tidigare måste bidragen fortsätta att betalas ut. Eftersom de som saknar vistelserätt i inte heller är folkbokförda här kan de enkelt flytta utomlands och behålla bidrag från , vars kontrollmöjligheter ytterligare försvåras. Principen om lika inför lagen borde nog de flesta hålla med om är sund. är det dock inte så det fungerar inom alla samhällsområden. Dels har sämre kontroll över utbetalningar till vissa EU-medborgare, dels kan den inte dra tillbaka bidrag även om handlingar varit falska. bör därför ge regeringen i uppgift att återkomma med förslag som syftar till att krav på uppehållsrätt tas fram, att återbetalningskrav ska bli möjligt samt att det görs en generell justering av lagstiftningen för att förhindra fusk inom detta område.
mot · H8023413 · 2020-10-06 00:00:00 — Hänsyn till kvalifikationer i samband med flyktingmottagande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten med ett system där man tar hänsyn till flyktingars kvalifikationer i samband med vidarebosättning för att möjliggöra en snabbare anpassning och tillkännager detta för regeringen. har varit med i FN:s vidarebosättningssystem och vi är som land internationellt kända för att vara solidariska gentemot medmänniskor som söker skydd och hjälp, då främst genom ett generöst internationellt bistånd. Detta ska vi vara stolta över, och det råder en bred enighet om att vi bör fortsätta bistå med att ta emot flyktingar som är i behov av att komma till ett nytt värdland genom FN:s kvotflyktingsystem, när förutsättningarna för ett värdigt mottagande finns. som vi kan tycka att detta är en viktig insats kan vi inte bortse ifrån alla de problem som finns i som en följd av den förda migrationspolitiken, där asylinvandringen innebär och har inneburit en stor påfrestning för det svenska mottagandet. Detta minskar möjligheten till ett värdigt mottagande. Om vi bortser ifrån det och istället fokuserar på att många, oavsett vilken sorts flyktingar de är, får det svårt att bli en del av det svenska samhället, är det tydligt att det finns mycket att göra. Det finns oändligt många flyktingar som vill få hjälp av FN att bosätta sig i andra länder och många av dessa innehar kvalifikationer, erfarenheter och utbildning som är i behov av. Då ett av de bästa sätten att bli en del av den svenska gemenskapen är att snabbt få in en fot på arbetsmarknaden kan man på detta sätt slå två flugor i en smäll genom att de flyktingar vars yrkeskompetens behövs i premieras i de fall då två i övrigt likvärdiga kandidater står emot varandra. Dessa har en större chans att bli en del av det svenska samhället än slumpvis utvalda personer som kanske har långt att gå för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Personer som innehar kompetens vi saknar kan således få en snabbstart i där de lär känna personer inom samma yrkeskategori som de har en ökad chans till naturlig samhällsorientering. Regeringen bör utreda möjligheten till detta.
mot · H8023415 · 2020-10-06 00:00:00 — Rättvist förfarande vid arbetstvister ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av fackliga sympatiåtgärder och tillkännager detta för regeringen. Det finns flera faktorer som påverkar företagens möjlighet att växa och bli framgångsrika i samhället. En sak som definitivt påverkar företagens möjligheter är de beslut som fattas politiskt samt det arbetssätt som används mellan arbetsmarknadens parter . De förhållningssätt som finns inom nationens gränser kan således också påverka hur god möjligheten för företagare att driva sitt företag är i relation till konkurrensen från andra länder. De företag med störst betydelse för ett lands utveckling och välstånd är också ofta de företag som har mest att förlora på att etablera sig i ett land med dåliga eller mindre lönsamma villkor för företagare. Av den anledningen har alla att vinna på att skapa ett land med goda och helst de bästa förutsättningarna för företagare. Det finns flera exempel under landets historia då arbetsmarknadens parter har kommit överens om villkoren utan några fackliga strejker eller andra stridsåtgärder. Rätten att strejka är central i ett fritt samhälle och en mycket viktig del av den svenska modellen. Den någorlunda konfliktfria arbetsmarknad och de goda arbetsvillkor som finns i kan mycket väl ha skapats som en följd av just dessa regler. I vissa fall lever gamla traditioner kvar, som i mångt och mycket inte är gällande . Vi har lämnat den stora industriella epoken och lever i ett mer serviceinriktat samhälle. Flera av dagens så kallade stridsåtgärder som används av den fackliga rörelsen är i många fall något som inte hör till dagens samhälle och av den anledningen behövs en översyn. Det bör vara en självklarhet att oskyldiga inte ska straffas. Tyvärr är det inte så , på grund av rätten till fackliga sympatiåtgärder. En rätt som kan ha bidragit till att företag valt att etablera sig eller flytta sin verksamhet till ett annat land då både privatpersoner och företag som inte alls har med konflikten att göra drabbas. En sympatiåtgärd är en åtgärd från en utomstående part, i syfte att understödja en part i en stridsåtgärd. Svenska industriföretag riskerar därför att drabbas av strejk eller blockad utan att ha det minsta att göra med en aktuell konflikt. kan följaktligen enbart vänta och hoppas att konflikten inte varar alltför länge eftersom de själva inte kan påverka situationen. Detta förfarande kan inte anses vara rättvist i ett fritt och modernt samhälle. Det är inte konstigt att det är en omstridd företeelse, både principiellt och i praktiken, vilket är skälet till att regeringsformen måste ses över för att komma till rätta med fackliga sympatiåtgärder.