mot · H8023626 · 2020-10-06 00:00:00 — Vi vill säkerställa att alla barn får med sig kunskaper om och färdigheter i programmering från den svenska skolan. Vi anser att regeringens förslag och åtgärder inte är tillräckligt långtgående för att uppnå det målet och att viktiga delar saknas, exempelvis att rusta lärarna med den kompetens som krävs. Vi föreslår därför att man ska införa programmering i på samma villkor som för textil- och träslöjd. I mellanstadiet skulle då alla elever ha programmering i en termin precis som systemet med trä- och textilslöjd för att sedan välja något av de tre ämnena i högstadiet. Detta skulle med stor sannolikhet leda till att allt fler skolelever, genom mötet med det tekniska ämnet, söker sig till ingenjörsutbildningar, vilket är i stort behov av. I ett allt mer digitaliserat samhälle är det viktigt att ta tillvara de möjligheter som finns till distans- och fjärrundervisning. Det kan exempelvis gälla elever i glesbygd, elever med ett minoritetsspråk som modersmål, elever med ett på bostadsorten ovanligt hemspråk, turnerande elitidrottare, elever med utlandsarbetande föräldrar eller hemmasittare. Distansundervisning innebär att lärare och elever är skilda åt och rum och syftar till att exempelvis hjälpa utlandssvenska elever att fullfölja sin undervisning. I fjärrundervisning sitter läraren på ett ställe som eleverna är på ett annat ställe och undervisning sker i realtid via videouppkoppling. Där eleverna sitter skall det även finnas någon vuxen person från skolan. välkomnar att regeringen presenterat en proposition som ger ökade möjligheter att använda fjärr- och distansundervisning. Det bidrar exempelvis till att elever i glesbygd kan få undervisning av en behörig lärare utan att behöva pendla långa sträckor. Elever med samiska som modersmål får bättre möjlighet att få sin rätt till undervisning på modersmålet tillgodosedd. Genom att regleringen om samiska flyttas från förordning till lag stärks denna rätt. menar att denna förändring även ska gälla för övriga nationella minoritetsspråk. Detta bör tillkännage för regeringen. Fjärrundervisning, som enligt den föreslagna definitionen innebär att lärare och elever ska vara åtskilda i rum, borde kunna kombineras med vanlig närundervisning, så att läraren ska kunna ha några elever i samma klassrum och några på videolänk. Med de begränsningar som lagstiftningen innebär, ska en lärare som ger fjärrundervisning sitta i ett eget klassrum och ha ett antal elever i ett annat klassrum, med handledare, vilket innebär ett ineffektivt resursutnyttjande. anser att regelverket borde medgett större flexibilitet, exempelvis att kombinera olika undervisningsformer. Vi motsatte oss att fjärrundervisning endast ska ske med elever som befinner sig i lokaler som skolan disponerar. Uppdelningen mellan fjärr- och distansundervisning är ett problem. Det finns olika anledningar till behovet av att få fjärr- eller distansundervisning: undervisning som tillhandahålls från en annan ort för att den lokala skolan saknar expertis i ämnet, exempelvis hemspråk, stödinsatt distansutbildning – komplettering av den reguljära utbildningen på grund av särskilda behov eller omständigheter, och reguljär distansutbildning – planerad del i utbildningen, avsedd för alla kursens elever. En flexiblare lagstiftning borde öppna för elever som av fysiska, psykiska eller andra skäl har beviljats distansundervisning att när det är lämpligt delta i fjärrundervisning från hemmet eller en annan plats. I den nationella försöksverksamhet som bedrivits i kommun kombineras fjärr‑, distans- och närundervisning i olika utbildningsmoment med individuell fjärrundervisning kombinerad med digitala korrespondensstudier och närundervisning vad gäller naturvetenskapliga laborationer. Mentorer följer upp studieresultat och ger psykosocialt stöd då det behövs. Modellen har visat sig vara framgångsrik för både utlandssvenska elever, elitidrottare och elever med olika funktionsnedsättningar. Covid-19-pandemin och därav följande restriktioner har gett fjärrundervisningen en kraftig skjuts framåt, framför allt på gymnasienivå och eftergymnasial nivå, men till viss del även på grundskolenivå. Många har upptäckt fördelarna med att kunna följa studierna hemifrån. Vid terminens slut kunde man konstatera att fler elever klarade kraven för godkända betyg än . Fjärrundervisningen tycks ha varit särskilt gynnsam för elever med stort behov av lugn och ro och struktur i klassrummet och för elever med förmåga till självdisciplin, men det finns också grupper som tappade koncentration och fokus. Lärarfacken uppmärksammade den press deras medlemmar utsattes för då de i vissa fall förväntades bedriva närundervisning med elever i klassrummet och ge fjärr- och distansundervisning till elever som var hemma på grund av sjukdomssymptom. Detta visar potentialen med fjärr- och distansundervisning, men också riskerna. Det skulle därför vara önskvärt att utvärderar vårens makroexperiment och tar fram riktlinjer för hur digital undervisning kan tillämpas på ett sätt som är bra för både lärare och elever. Ett problem på skolans område är att nya pedagogiska metoder och trender snabbt implementeras i verksamheten, metoder som inte alltid har stöd i vetenskap och beprövad erfarenhet. Inom sjukvården finns () vars utvärderingar ligger till grund för normerings- och riktlinjearbete. Dessa är i sin tur styrande för vilka behandlingsmetoder som får användas inom sjukvården. Motsvarande krav på utvärdering av pedagogiska metoder bör utvecklas på skolområdet. Pedagogiska trender kommer och går, ofta baserade på ideologi snarare än vetenskap, och tyvärr börjar många av dem tillämpas inom skolan innan det finns evidens för att de fungerar. Flera av de pedagogiska rekommendationer som gått ut till svenska lärare har i forskning bedömts ha obefintlig eller direkt skadlig effekt, exempelvis åldersblandade klasser, att elever själva ska bestämma sin inlärning och individualiserad undervisning. De undervisningsmetoder som används i skolan måste ha bättre stöd i forskning och utvärdering innan de introduceras. anser därför att bör ges en funktion liknande den som finns inom hälso- och sjukvården (SBU) med uppdraget dels att utvärdera undervisningsmetoder, dels att stimulera akademisk forskning inom området. föreslår vidare att det inrättas enheter för utbildning och praktiknära forskning inom utbildningsområdet, där olika metoder kan beforskas och beprövas, liknande övningsskolorna i vilka kan liknas vid universitetssjukhus, där lärare får praktisk pedagogisk utbildning under ledning av aktiva skolforskare. För att ta fram riktlinjer för detta bör initiera en utredning. Lärares fortbildning har stor betydelse för att vidareutveckla pedagogik och undervisning. I alltför många skolor erbjuds fortbildning, finansierat med offentliga medel, utan att det finns vetenskapligt stöd för fortbildningen. I värsta fall kan det påverka undervisningens kvalitet när kortsiktigt populära trender plockas in i skolans undervisning. vill att ska få i uppdrag att granska skolans offentligfinansierade fortbildning så att den utgår från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet samt bidrar till spridning och implementering av evidensbaserade metoder. Den ångest och psykiska ohälsa som drabbar barn måste motas med vård- och omsorgssatsningar. Men det kommer inte att vara tillräckligt. Det krävs en politik som ger föräldrar stöd och familjer tid och ro. Det krävs en politik för ett starkt civilsamhälle så att en stödjande samhällsväv finns till skydd för våra barn. Och det krävs en politik för en skola dit barnen kan gå utan en klump i magen. Lärare och elever har rätt till en lugn, säker och trygg arbetsmiljö. Skolhuvudmännen har huvudansvaret för skolmiljön – att förebygga och förhindra risker för olycksfall eller sjukdom samt att skapa en god miljö för lärande. I detta ligger också arbetet mot mobbning. Arbetsmiljölagen tar huvudsakligen sikte på den fysiska arbetsmiljön och åtgärder för att minska risken för olyckor, i exempelvis slöjd‑, idrotts- och kemiundervisning eller i samband med praktik. I skollagen tydliggörs elevens rätt till trygghet och studiero och att inte bli utsatt för kränkande behandling. Det finns ingen värdeneutral uppfostran och ingen värdeneutral kultur. Utan en gemensam grundläggande etik skapas ett samhälle där uppfattningen om vad som är rätt och orätt skiljer sig från person till person. Det som de flesta av oss ser som goda normer, t.ex. människolivets okränkbarhet, alla människors lika unika värde samt solidaritet med svaga och utsatta, har en djup förankring i den judisk-kristna etiken. Skolans ansvar är att förankra denna värdegrund hos eleverna genom att omsätta de etiska principerna i praktisk handling. I detta ligger också arbetet mot mobbning och kränkande beteende. Det borde vara en självklarhet att alla elever ska kunna känna sig trygga och uppskattade, men så är det tyvärr inte . Ett ständigt pågående aktivt arbete mot mobbning i skolan ska vara en självklarhet. Enligt en Pisarapport från säger sig var sjätte 15-åring i den svenska skolan ha blivit mobbad minst . [15] ligger något under genomsnittet jämfört med andra länder för befolkningen i stort. Men däremot märktes en skillnad när det gäller socioekonomiskt gynnade respektive missgynnade personer. Bland de socioekonomiskt gynnade svarar ja på frågan om de mobbats eller en gång eller mer. Motsvarande siffra för de missgynnade eleverna var . Barns rättigheter har stärkts . Då infördes barn- och elevskyddslagen och då inrättades Barn- och elevombudet. kom ytterligare en förändring av skollagen där skolans ansvar förtydligades. Härav framkommer att huvudmannen ska se till att det inom ramen för varje särskild verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Detta innebär bl.a. att det ska upprättas en årlig plan för att förhindra mobbning och annan kränkande behandling av barn och elever i verksamheten. Planen ska baseras på evidens och beprövad erfarenhet. Att barn mår bra och känner sig trygga i skolan är avgörande för hur de kan lyckas i sitt lärande och sin utveckling. Därför krävs att skolor använder sig av metoder för att hantera mobbning som är baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. menar att det ska vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart ha evidensbaserade antimobbningsprogram. bör få i uppdrag att göra en uppföljning av den utvärdering av metoder mot mobbning som gjordes 2011. En rekommendation om vilka program som kan användas bör tas fram till skolhuvudmännen. Dessutom bör alla metoder som inte vilar på vetenskap och beprövad erfarenhet sluta användas. Berörda myndigheter bör få i uppdrag att verkställa och följa upp detta. avsätter för att underlätta detta arbete. Skolinspektionen granskar skolor och bedömer ansökningar om att driva fristående skola. De har tillsynsansvar för skola, vuxenutbildning, fritidshem, förskola och annan pedagogisk verksamhet. Tyngdpunkten i verksamheten ligger på tillsyn, kvalitetsgranskning och tillståndsprövning. Som en följd av deras uppdrag hamnar fokus i verksamheten på att hitta avvikelser och fel. Vi anser att kvalitetsutvecklingen inom den svenska skolan skulle gynnas av att Skolinspektionen ges ett explicit uppdrag att också ge förbättringsorienterad återkoppling till de skolor som granskats. Det kan handla om att inte bara söka avvikelser och brister utan att också lyfta fram goda exempel så att skolor kan lära av varandra och att i dialog ge vägledning om hur kvalitetsbrister ska kunna åtgärdas. Tillsynen ska vara ändamålsenlig och fokusera på väsentligheter. Barn- och elevombudet, som sorterar under Skolinspektionen, har en viktig roll som elevens företrädare om han eller hon har blivit utsatt för kränkande behandling. Barn- och elevombudet ligger som en fristående myndighet under Skolinspektionen. Viss kritik har riktats mot Barn- och elevombudet med anledning av återkommande överklaganden med höga skadeståndskrav, vid friande domar efter händelser då lärare ingripit för att upprätthålla ordning och studiero. Vi menar att lärare och annan skolpersonal inte ska behöva dra sig för att gripa in för att upprätthålla ordning i skolan. Det finns skäl att uppmärksamma behovet av proportionalitet i skadeståndskrav, för att bibehålla myndighetens legitimitet hos allmänhet och bland skolpersonal. vill utöver detta utvidga Skolinspektionens uppdrag. Det är rimligt att Skolinspektionen även utför oanmälda inspektioner där det kommit signaler om att en skola inte följer skollag och förordningar. har framfört kritik mot att Skolinspektionen lämnar ett antal ärenden utan att göra uppföljning och avslut, trots att brister påvisats. instämmer i kritiken då bristen på uppföljning riskerar att underminera tyngden i Skolinspektionens granskningar. Vi anser därför att Skolinspektionen ska kunna stänga en skola som inte rättar till påvisade brister. Det bör gälla fristående såväl som kommunala skolor. För dessa utvidgade uppdrag anslår . En verkligt bra skola kräver verkligt bra lärare. För att locka fler till läraryrket behöver yrkets status höjas. Arbetsmiljön måste bli bättre liksom stödet i lärarens yrkesroll. Dessutom krävs en möjlighet till vidareutveckling, karriär och bra lön. Duktiga lärare är den enskilt viktigaste faktorn för elevernas resultat. [16] Det är därför nödvändigt att få rätt personer att söka sig till läraryrket. har dock läraryrket i haft gradvis sjunkande status, där arbetsvillkor och löner allt kraftigare slagit igenom i form av stora problem att attrahera nya kompetenta lärare. En av huvudnycklarna för att höja attraktionskraften i yrket är att lärare faktiskt får vara lärare, att undervisningsmiljön stödjer uppdraget och att det finns tillgång till stöd och avlastning, som speciallärare och elevvård. Därför har ett speciallärarlyft även betydelse för läraryrkets attraktionskraft. Det är också ytterligare en karriärmöjlighet för lärare som vill bygga på sin kompetens. Mer behöver göras för att attrahera rätt studenter till läraryrket. De länder som har de bästa skolsystemen har lyckats göra det genom att betala bra ingångslöner, men också med utvecklade processer för att välja rätt sökande samt genom att göra läraryrket selektivt. och pekas ut som de länder som har de bästa antagningssystemen. har ett prov med flersvarsalternativ. De personer som får bäst resultat går vidare till ett prov i kommunikativ förmåga, vilja att lära ut och motivation. Teoretisk utbildning på universitet varvas med praktik på övningsskolor med disputerade handledare. När de sedan blir färdiga lärare krävs ett färdighetsprov av antagande skola. I blir de sökande screenade, får göra prover och blir sedan antagna till lärarprogrammet som innebär en betald anställning. Det betyder, enligt rapporten, att lärarutbildningen är en eftertraktad utbildning. Söktrycket till lärarutbildningarna har legat lågt och i princip har alla behöriga sökande på utbildningen antagits, även om söktrycket under coronapandemin ökat. Alltför många lämnar yrket på grund av den pressade arbetssituationen i skolan. Vi måste vända den utvecklingen och göra allt för att läraryrket åter ska bli ett yrke som eftersträvas av många och respekteras av alla. Löneläget spelar roll för läraryrkets status. Möjligheterna att göra karriär inom sitt yrke har också betydelse för hur väl skolan lyckas behålla kompetens. Det är viktigt att öka lönespridningen så att en duktig lärare har goda utvecklingsmöjligheter och kan premieras lönemässigt. Vi vill att det ska löna sig att vara en skicklig lärare och vill ge lärarna goda möjligheter till utveckling. Alliansregeringen införde karriärtjänster som innebär att skickliga lärare kan göra karriär och bli förstelärare eller lektorer. Det har dock inte tillskapats så många lektorstjänster som var den ursprungliga ambitionen. Det finns 170 lektorer i det svenska skolväsendet varav cirka 140 i gymnasieskolor. [18] målsättning är att det ska finnas lektorstjänster på alla gymnasier. Karriärlärartjänsterna får statligt finansierade lönelyft på för förstelärare respektive för lektorer utan att lämna undervisningen och eleverna. Det är bra att det genom karriärtjänster blir möjligt att utvecklas i yrket och fortsätta vara lärare. menar att karriärlärartjänsterna behöver bli fler samt att de skickligaste lärarna behövs i de skolor som har störst utmaningar. var med och beslutade om att förstelärare som väljer att arbeta i utanförskapsområden ska få ett dubbelt så stort lönepåslag som andra förstelärare, . Karriärstegsreformen har lett till att öka lärarnas generella lönenivå och lärarnas löner i förhållande till andra jämförbara yrken. Lärarlönelyftet kommer ytterligare bidra till detta, vilket också var meningen med reformen. Minska den administrativa bördan Mycket tyder på att de senaste decenniernas resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den faktiska lärarledda undervisningen har minskat. Tiden för ämnesundervisning trängs undan av fler och fler uppgifter som läggs på lärare. Skolans utökade roll som fostrare, lärare som experter inom ett otal frågor och en ökad administrativ börda gör att allt mer ska rymmas inom den garanterade undervisningstiden. Problemet är att inga andra arbetsuppgifter har tagits bort. Administration och dokumentation har ökat. I en rapport från framkommer att nära fyra av tio lärare överväger att sluta på grund av dokumentationskraven. [20] Mer än åtta av tio skulle vilja ägna mer tid åt planering och uppföljning av undervisningen. menar att dokumentationskraven har blivit ett arbetsmiljöproblem och kräver att en utredning ser över dokumentationskraven. Det är ett förslag som står bakom. Utredningen bör ta fram förslag till mallar för nationell bedömning. Lärare måste få tid att vara lärare. För att öka den lärarledda ämnesundervisningen krävs en översyn och renodling av de olika uppgifter och ansvar som lärare har. På en del skolor har till exempel särskilda mentorer anställts, som har ett helhetsansvar för den enskilda eleven, kontakter med hemmet och dylikt. föreslår också att lärarnas tidsanvändning även i fortsättningen ska ses över, och att det bör lämnas förslag på hur mer tid kan frigöras till planering, kvalitetssäkring och undervisning. Det behövs fler vuxna i skolan som kan ge avlastning i klassrummen och finnas i korridoren och på skolgården under rasterna. anförtror åt skolledningen att avgöra vilken kompetens som bäst behövs på just den skolan. Det civila samhället kan i ökad utsträckning bidra till en tryggare skola. vill underlätta för det civila samhället att bidra och delta i skolans verksamhet både för att öka tryggheten i skolan och för att avlasta lärarna. Fler vuxna i skolan ger ökad trygghet på raster och i klassrum. De kan även vara till hjälp med exempelvis läxläsning. På en del skolor har man knutit kontakt med lokala idrottsföreningar som organiserar rastaktiviteter. Pulshöjande fysisk aktivitet på rasterna bidrar till större lugn under lektionerna och ökar elevens koncentrationsförmåga. Det finns många koncept som skolor arbetar med såsom exempelvis skolvärdar, elevstödjare, kamratstödjare eller rastvakter. Goda exempel bör spridas. Det väsentliga är att skolan hittar en modell som är evidensbaserad och som avlastar lärarna så att de kan fokusera på att vara lärare som man upprätthåller en trygg miljö i skolan för samtliga elever. Höga krav ska ställas på de organisationer som skolan samarbetar med och varje persons lämplighet behöver bedömas och säkerställas. bör få i uppdrag att ta fram en modell för ökad statlig styrning och ökad likvärdighet i kvalitetsarbetet, istället för att varje skola, som , tar fram sitt eget systematiska kvalitetsarbete. Regeringen gjorde en miljardsatsning på lärarassistenter. Vi menade då att den i och för sig var vällovlig men vi ansåg att skolledarna själva ska avgöra vilken personal de behöver till just sin skola. har regeringen valt att halvera satsningen på lärarassistenter, något som talar sitt tydliga språk om hur genomtänkt satsningen var. menar alltjämt att det är skolledarna själva som känner sin verksamhet och som vet sin verksamhets behov bäst, inte politiker i riksdag. Därför säger vi nej till regeringens satsning på lärarassistenter. Lärarutbildningen lockar många sökande. Lika många toppbegåvade söker lärarutbildningen som läkarlinjen. Skillnaden är att antalet antagna till lärarutbildningarna är större. Många sökande till lärarutbildningen har för låga slutbetyg från gymnasiet. Det stora antalet platser på lärarutbildningarna leder till att även de som inte är lämpade för läraryrket kommer in. Många av dessa hoppar av . Läraryrkets status riskerar därmed att sjunka ytterligare, vilket leder till än färre sökande och att kvaliteten i undervisningen i klassrummen blir undermålig. Därmed skapas en ond cirkel. För att åstadkomma en förändring krävs ökad konkurrens om platserna så att de bästa och mest lämpliga sökande antas. Förutom grundläggande behörighet krävs inte mer än betyget E (godkänt) i vissa ämnen för behörighet till lärarutbildningen. menar att det inte räcker. För att kunna antas till lärarutbildningen ska det krävas minst betyget B i vissa ämnen. Exempelvis ska en grundlärare ha betyget B i svenska, engelska och matematik och en ämneslärare likaså i sina undervisningsämnen. Höj kvaliteten på lärarutbildningarna () har utvärderat de svenska lärarutbildningarna. presenterades utvärderingen av lärarutbildning för . Kvalitetsskillnaderna mellan lärosätena var mycket stora. 32 lärosäten blev kritiserade på olika punkter, några fick sin examinationsrätt ifrågasatt. Bara något enstaka lärosäte slapp undan anmärkningar. granskades landets gymnasielärarutbildningar. Där var resultaten bättre, men få lärosäten undgick anmärkning. Det är av yttersta vikt att utbildningen av de lärare som ska undervisa barn och ungdomar har högsta tänkbara kvalitet och lär ut såväl ämneskunskap som hur man på bästa sätt förmedlar kunskapen vidare och förklarar komplexa system eller matematiska problem. Såväl pedagogik som metodik och didaktik måste vara självklara beståndsdelar i lärarutbildningarna för att förbereda lärarkandidaterna för yrket. Många lärare beskriver att lärarutbildningen inte gett dem redskap att hantera den verklighet de mötte när de kom ut i klassrummet och efterfrågar handledning från erfarna kollegor för nyutbildade. UKÄ påtalar att det finns för lite forskning om förskola och fritids, men även om . har en viktig roll i att ta fram evidensbaserat kunskapsunderlag för skolan. Deras resultat behöver få större och mer systematiserad spridning. Lärarutbildningen måste hålla en hög och god kvalitet. Lika nödvändigt är det med fortbildning av god kvalitet. Kunskaperna om exempelvis metodik, didaktik och pedagogik utvecklas fortlöpande och lärare måste kontinuerligt få del av forskning och utveckling. Det behöver även finnas möjlighet att forska inom sitt område. föreslår därför rätt till fortbildning för legitimerade lärare. I slutbetänkande (SOU 2017:35) föreslogs ett nationellt professionsprogram vars övergripande syfte är att främja lärares och skolledares professionella utveckling för att skapa generella förutsättningar för kapacitetsbyggande i skolväsendet. Detta följdes sedan upp av utredningen Med undervisningsskicklighet i centrum (SOU 2018:17). Professionsprogrammet ska ge en nationell struktur för att utveckla, erkänna och använda kompetens i förskolan, skolan och vuxenutbildningen. Det är viktigt att dessa reformer nu kommer på plats, så att lärare kan förlita sig på god utbildning och fortbildning genom hela arbetslivet. vill införa en skyldighet för skolledare att inventera pedagogers behörighet både för att ta tillvara spetskompetens och särskild kompetens och för att täcka in eventuella förbättringsområden. Snabbare vägar till läraryrket vill skapa fler snabbare vägar in i läraryrket för lämpliga personer som har examen i ett relevant ämne eller yrkeskunskap.