mot · H8023128 · 2020-10-06 00:00:00 — förslag: Arbetet med utveckling och vidmakthållande av statens infrastruktur ska stärkas med inriktning på att tidigarelägga projekt med korta ledtider. Långsiktiga infrastrukturprojekt är egentligen inte särskilt motiverade som stimulanspolitik betraktat, eftersom ledtiderna är så pass långa – inte sällan längre än en hel konjunkturcykel. Överlag bör infrastrukturprojekt stå på sina egna meriter, oaktat konjunkturläget. Det finns emellertid ett par projekt med tämligen korta ledtider, det vill säga projekt som kan starta väldigt snart. Det finns också anledning att öka ambitionerna för vidmakthållande och underhåll, inte minst i järnvägsnätet. Även flera vägar, inte minst på landsbygden och kanske i synnerhet i inland, lider också av eftersatt underhåll. anser att bör få i uppdrag att konkretisera sådana projekt som kan starta med kort ledtid samt öka ambitionerna vad avser underhåll av väg- och järnvägsnätet. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 5.7 Rättsväsendet som ekonomisk stimulansåtgärd förslag: ska tillföras resurser för att införa en riktad lönesatsning och en betald polisutbildning samt för att anställa 5 000 ordningsvakter. Antalet anstalts- och häktesplatser ska byggas ut. och Domstolar ska tillföras ytterligare resurser. Ett stärkt rättsväsende är en för ett tryggare samhälle. Åtgärder inom området ger även positiva effekter för ekonomin. Myndigheterna inom rättsväsendet sysselsätter över 50 000 människor. Med förslag till budget – med kraftigt ökade resurser – kommer antalet anställda att öka . Därutöver skapas indirekta sysselsättningseffekter när det behövs nya anstalter och polishus för att matcha ambitioner inom området. Nedan beskrivs de större åtgärderna på ett övergripande plan. Mer detaljerad information om förslagen återfinns under avsnitt 8. För att ska nå målet om 10 000 fler polisanställda behöver det bli mer attraktivt att utbilda sig och arbeta som polis. För att poliserna sedan ska synas på gator och torg krävs det administrativ personal som övertar uppgifter som inte kräver polisiär kompetens. föreslår därför bland annat en riktad lönesatsning för poliser, att det införs en betald polisutbildning där lön betalas ut , att administrativ personal anställs samt att 5 000 ordningsvakter anställs för att öka närvaron i samhället. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. Det finns en betydande överbelastning på kriminalvård. Både häkten och anstalter överstiger vid tillfällen taket i kapacitet och det finns kontinuerligt toppar där enskilda häkten eller anstalter dras med överbeläggning. föreslår därför att Kriminalvården tillförs medel för att öka antalet anstaltsplatser samt för att hyra anstaltsplatser utomlands. En utökad kriminalvård skapar vidare arbetstillfällen vid byggnation och kräver nyanställning av personal vid en utökad verksamhet framgent. Utbildningen för anställda är i många fall 8–, vilket innebär en snabb effekt för ökad sysselsättning. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 5.8 Offentligfinansiell effekt av de ekonomiska stimulanserna Tabell 6 Sammanställning av offentligfinansiella effekter 2021, miljarder kronor Centralt administrerat stöd till hushållen Satsningar på ökad trygghet 6 Kommuner och regioner i ekonomisk kris Redan före coronakrisen hade många kommuner och regioner ett pressat ekonomiskt läge. Var tredje kommun hade ett budgetunderskott , var femte såg sig tvingad att höja kommunalskatten och åtta av tio kommuner planerade besparingar inom kommunernas stora kärnverksamheter som äldreomsorg och skola. har kommunsektorn, med anledning av coronapandemin, fått ökade statsbidrag med . Behovet är dock större än så och kommunerna som redan innan krisen stod inför en försvagad konjunktur och demografiska utmaningar riskerar nu att få höja skatten eller skära ner på kärnverksamhet om det inte kommer ytterligare tillskott. Regionerna har en än mer prekär situation där prognoserna för i stort sett samtliga regioner visar på underskott, trots statsbidragen, . Utöver att både kommuner och regioner behöver fortsätta att effektivisera verksamheten och se över sina prioriteringar är det ofrånkomligt att det behövs ökade generella statsstöd för att undvika stora skattehöjningar och neddragning på personal, som i sin tur riskerar att leda till en fortsatt avmattning i ekonomin. Regeringens förslag om en förstärkning av det kommunala utjämningssystemet är ett steg i rätt riktning, men långt ifrån tillräckligt. vill därför gå fram med ytterligare tillskott till kommunsektorn för att möta utmaningarna som kommunerna och regionerna står inför, för att kommunerna och regionerna ska ha en möjlighet att anställa och förbättra arbetsvillkor och för att staten ska ta sitt ansvar för kostnaderna kopplade till coronapandemin. 6.1 En förstärkning av det kommunala utjämningssystemet förslag: Anslaget för kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2021. Pandemin har inte bara inneburit ökade kostnader för kommuner och regioner i form av extrapersonal, skyddsmaterial, läkemedel och fler intensivvårdsplatser. Den har även inneburit att intäkterna har minskat samt att delar av verksamheten avstannat. Även efter pandemin kommer kommuner och regioner ha ett stort personalbehov för att exempelvis hantera det stora antalet operationer som skjutits upp. Kommunsektorn påverkas även av en minskad skattebas, och ökade kostnader för ekonomiskt bistånd, när arbetslösheten stiger till följd av pandemin. Med anledning av korttidspermitteringar har denna effekt begränsats , men kommer effekten vara desto större. Därutöver har kommuner och regioner sett intäktstapp från den egna verksamheten, exempelvis inom tandvård. Sammantaget innebär detta att de ekonomiska effekterna av covid-19 behöver ses i ett större sammanhang och inte enbart med utgångspunkt från de direkta kostnaderna, vilket även gäller förstärkningen av statsbidragen. föreslår därför att det kommunala utjämningssystemet tillförs en förstärkning om totalt för att ge kommunsektorn rimliga förutsättningar att upprätthålla god välfärd, fungerande offentliga kärnverksamheter parallellt med ett rimligt skattetryck, utan att ytterligare behöva öka skuldbördan. Därmed förbättras även förutsättningarna avsevärt att upprätthålla krisberedskap, som i många avseenden är just ett lokalt ansvar. Förslaget ökar utgifterna i statens budget med 2021 samt förstärker kommunsektorns ekonomi med 2021. förslag: Skatteintäkterna från den statliga fastighetsskatten på industrienheter och elproduktionsenheter ska tillfalla regionerna i stället för staten. Sjukvårdens finansiering faller väsentligen tillbaka på regionerna, vars ekonomi var pressad redan före coronakrisen. Behoven är avsevärda, som höjningar av regionalskatten riskerar att ytterligare förvärra situationen genom att familjer och företag flyttar. Lägg därtill att regionerna kan ha svårt att behålla sin personal, som vänder ryggen åt de hårda arbetsförhållandena. Orsakerna är många och komplexa, men bristen på resurser går inte att bortse från. Regionerna skulle dra nytta av satsningen på det kommunala (och regionala) utjämningssystemet enligt ovan. Därutöver vill stärka regionernas ekonomi genom att flytta över skatteinkomster från industrifastigheter samt elproduktionsenheter, så att dessa medel kommer regionerna till del i stället för att gå direkt till statskassan, vilket är fallet . skulle detta innebära en förstärkning av regionernas ekonomi med . Detta sker utan så kallad öronmärkning och innebär därmed en generell budgetförstärkning för regionerna, vilket skulle förbättra förutsättningarna att tillhandahålla god sjukvård och upprätthålla och utveckla infrastruktur i enlighet med lokala behov. Förslaget gagnar samtliga regioner. finns en nord-sydlig dimension och en skillnad mellan stad och landsbygd. och storstadsregionerna får ett tillskott på per person och år, medan exempelvis får per person och år. Tabell 7 Regionalisering av statlig fastighetsskatt avseende industri- och elproduktionsenheter, utfall totalt samt per capita Skatteintäkter totalt, 2020, tkr Skatteintäkter per capita, tkr Källa: , dnr 2019:1346. Reformen gynnar alltså i synnerhet inland, som de facto har strukturella nackdelar kopplade till långa avstånd. Regionerna får också ytterligare ett incitament att attrahera långsiktiga investeringar i och med att en större andel av företagens kassaflöde kommer regionerna till del. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021 samt förstärka regionernas ekonomi med 2021. 6.3 Indirekta effekter och minskade utgifter Även i andra avseenden skulle kommun- och regionsektorn dra nytta av politik. Höjt tak i a‑kassan och höjd garantipension innebär högre skatteintäkter, och lägre arbetsgivaravgifter medför lägre utgifter, se tabell 8. Diskussionen handlar i hög utsträckning om att på olika sätt överföra medel från staten till kommuner och regioner. Detta är helt motiverat, givet att har relativt goda statsfinanser, medan behoven i kommuner och regioner är betydande. Det är minst lika viktigt att se över utgifterna. Svensk politik har en olycklig tradition som i korthet går ut på att omfattande offentliga åtaganden uppstår genom beslut på riksnivå, som sedan måste hanteras och finansieras av kommuner och regioner. behöver en mycket bred och kritisk diskussion kring vad som är och vad som inte är ett offentligt ansvar, och vi gör inte anspråk på att gå till botten med den diskussionen här och . Slopat krav på modersmålsundervisning (undantaget de nationella minoritetsspråken) skulle exempelvis innebära en besparing på . Att slopa det tredje året på praktiska gymnasier innebär, då reformen slagit igenom (vilket blir fallet först om reformen genomförs ) en besparing på . 6.4 En kraftfull förstärkning av kommunsektorn Sammantaget innebär budgetförslag att kommunsektorns finanser förstärks kraftigt, både genom ökade intäkter och minskade utgifter. Därutöver har ett antal förslag som innebär ökade riktade statsbidrag, exempelvis utbyggda beredskapslager, men då dessa är öronmärkta för åtgärden förstärker de inte kommunsektorns disponibla resurser och ingår därför inte i beräkningarna nedan. Tabell 8 Åtgärder som påverkar ekonomin i kommuner och regioner, miljarder kronor Höjt tak i a-kassan Ökade tillskott i utjämningssystemet Slopat lagkrav modersmålsundervisning (ej minoritetsspråk) –0,84 –2,44 –2,15 Källa: Egna beräkningar. Figur 8 Förstärkning kommuner och regioner, miljarder kronor Källa: Egna beräkningar. 6.5 Välfärd och medborgarskap Det ligger i sakens natur att medborgare har mer långtgående sociala rättigheter än icke-medborgare, även om det självklart ska gå bra att arbeta och bo i även om man kommer från ett annat land. förordar vissa begränsningar vad gäller skattefinansierad välfärd till icke-medborgare, vilket i ett internationellt perspektiv är en helt normal ståndpunkt. Vissa bidrag till utländska medborgare bör omprövas och står inte bakom reformerna om villkorslös vård till illegala migranter, akutvård undantaget. Den omedelbara offentligfinansiella effekten av detta är svår att uppskatta och inkluderas inte i den aktuella budgetkalkylen, men det skulle vara till gagn för både stat, regioner och kommuner, på både kort och lång sikt. 7 Sjukvård och omsorg Svensk vård håller hög internationell standard vad gäller medicinska resultat, men det finns enorma problem vad gäller vårdens kapacitet och tillgänglighet. hamnar numera långt ner i internationella jämförelser över antal vårdplatser per invånare och har enligt aktuella siffror lägst antal vårdplatser per 1 000 invånare i hela EU. För vårdpersonalen är detta i sig ett arbetsmiljöproblem. Därutöver har , delvis till följd av coronapandemin, byggt upp en kraftig vårdskuld, där hundratusentals svenskar väntar på operation. Siffran präglas av stor osäkerhet då exempelvis de som avstått från att söka vård inte finns med i statistiken. Arbetsbelastningen har därutöver varit hög och personalbehovet kommer att vara stort även framgent. Figur 9 Antal sjukhussängar per 100 000 invånare, 2018 Figur 10 Måluppfyllelse, operationer/åtgärd, alla regioner, andel i procent Källa: Kommuner och Regioner. Många regioner befinner sig i en ond spiral med uppsägningar och ökande kostnader till följd av ökande andel inhyrd personal. Problematiken bottnar delvis i rent demografiska orsaker och delvis i det faktum att medicinska landvinningar kan innebära större bördor för vårdkedjan. Jämförelser med exempelvis visar dock att nordiska länder har goda möjligheter att hålla jämna steg med utvecklingen och att svensk vård kan förbättras. sjukvårdspolitik genomsyras av ett bevarande av offentligfinansierad vård av högsta kvalitet, höjda ambitionsnivåer vad gäller tillgänglighet, stärkt statlig finansiering i kombination med ett större övergripande statligt ansvar samt bättre samordning mellan olika regioner. I dagens globaliserade samhälle måste också en seriös diskussion föras kring vem som ska ha tillgång till skattefinansierad vård. Skattefinansierad sjukvård har endast legitimitet om den kan leva upp till hälso- och sjukvårdslagens ambitioner. Det innebär att tillgängligheten måste förbättras inom många verksamheter över hela landet. Kortare väntetider skulle bidra till ett stärkt förtroende för vården och skulle öka den offentliga hälso- och sjukvårdens legitimitet. förslag: För att reducera vårdköer och för att förbättra vidareutbildningen av sjuksköterskor ska regionerna tillföras ytterligare resurstillskott. I stort sett samtliga regioner brottades med långa vårdköer och stora ekonomiska underskott redan innan covid-19-pandemin. Över 700 operationer ställs in med anledning av den rådande pandemin och situationen med de långa vårdköerna i , som redan innan klassats bland de längsta i , kommer att påverkas mycket negativt. är det omkring 44 000 operationer som är inställda, vilket innebär att över hundratusentals människor väntar på sina operationer. Regeringen har totalt satsat extra till kommuner och regioner, vilket främst ska täcka upp för minskade skatteintäkter som orsakas av pandemin. Det är långt ifrån tillräckligt. Enligt beräkningar från SKR saknas det enbart för att kunna bibehålla samma bemanningsnivå i välfärden som vi har . kommer att behöva hantera en enorm vårdskuld när den pågående krisen har lagt sig och därför krävs det ett kraftfullt krisberedskapspaket för att möta hälso- och sjukvårdens behov efter covid-19-pandemin. För att möta vårdskulden på ett effektivt och jämlikt sätt behöver staten gå in och ta ett tydligt ansvar. Med en nationell väntelista kan den regionala ojämlikheten motverkas och tillgången till vård förbättras. bör därför ges mandat att samordna vårdköerna och påbörja arbetet med en nationell väntelista. För att kunna klara vårdskulden krävs det ytterligare resurser till regionernas hälso- och sjukvård, som ska bidra till ökad kapacitet och tillgänglighet, där regionerna självständigt hanterar och fördelar resurserna utifrån varje regions särskilda behov och förutsättningar, se figur 8. 7.2 Vårdgarantikansli och nationell väntelista förslag: ska tilldelas ett särskilt samordningsansvar för vårdköerna och en nationell väntelista ska införas. Varje enskild region kommer få det svårt att korta vårdköerna och erbjuda en jämlik vård till sin befolkning. Landets sjukvård behöver ses som en helhet, med ett samlat grepp om köerna. Staten måste ta ett större ansvar för att komma till rätta med effekterna av pandemin. föreslår därför att det inrättas ett vårdgarantikansli för vårdköer under regi samt att en nationell väntelista införs för behandlingarna och operationerna med längst vårdköer. Vårdgarantikansliet bör också ta fram underlag och upprätta samverkansavtal med olika vårdgivare, offentliga och privata, svenska och utländska, för att kunna öka vårdkapaciteten inom såväl behandling som operation och rehabilitering. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 7.3 Hälso- och sjukvårdens beredskap förslag: Den svenska krisberedskapen ska förstärkas genom regionala beredskapslager med läkemedel, skyddsutrustning och medicinsk utrustning. Det är i huvudsak regionerna som ansvar för beredskapen inom hälso- och sjukvården. Landets regioner ska enligt lagstiftningen kunna hantera krissituationer i fred. Ansvaret innebär således att det ska finnas beredskapslager av både utrustning och läkemedel. Dock är lagstiftningen otydlig gällande vad för typ av beredskap som förväntas och hur regionerna ska väntas klara sig på upprättade beredskapslager. Finansieringen av den regionala beredskapen och dess beredskapslager är en mycket angelägen fråga. brottas både regioner och kommuner med kraftiga ekonomiska underskott, vilket innebär att man har svårt att klara den dagliga verksamheten. Av den anledningen finns det i många fall inte ytterligare svängrum att finansiera en tillförlitlig beredskap. Nuvarande lagstiftning måste ses över då det finns behov av tydligare formuleringar i lagtexten. Lagstiftningen gällande regionernas beredskap ska vara tvingande. ska det finnas ett tydligt statligt ansvar vad gäller nationell samordning och stöd från nationella myndigheter. Det är också angeläget att få till ett långsiktigt system för riktade resurser avseende att bygga upp en kvalitativ och jämlik beredskap i hela landet. Den bristfälliga beredskapen i regionerna måste även granskas grundligt när krisen har lagt sig, för att vi ska kunna utvärdera och ta lärdom inför framtida beslut. 7.4 Personal inom regional sjukvård och äldreomsorg förslag: Karensdagen för personal inom hälso- och sjukvård samt inom äldreomsorg ska slopas permanent. Arbetsvillkoren för personal inom hälso- och sjukvård samt inom äldreomsorg behöver förbättras. Det behövs fler kollegor, högre löner samt bättre arbetsmiljö. Därför föreslår vi kraftiga tillskott till regionerna och kommunerna, se figur 8, för att de ska kunna genomföra nödvändiga personalförstärkningar. Det är även angeläget att anställda inom sjukvård inte går till jobbet när de är sjuka. En förutsättning är då att anställda inte drabbas ekonomiskt för att de tar det ansvaret. Av denna anledning bör karensdagen slopas permanent för dessa yrkesgrupper. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 7.5 Tillgång till vaccin och läkemedel förslag: Vaccintillverkning i statlig regi ska utredas och den medicinska forskningen ska stärkas. var länge ett framgångsland inom läkemedelsindustrin. Avsaknaden av kapital och starka ägare har varit avgörande orsaker till att svenska läkemedelsföretag har sålts till andra länder. Medicinsk forskning kan växa sig stark igen och forskningen är grundbulten i det avseendet. Antalet patent och kliniska prövningar måste således stimuleras för att vi ska kunna vända trenden och därmed komma ifrån vår beroendeställning. När det gäller vaccin vid stora smittutbrott har vi pandemivaccingarantier, som innebär att vi betalar stora summor pengar för garanti om vaccin när behov finns. har det funnits planer på statlig vaccintillverkning, men tyvärr finns det inga liknande ambitioner kvar . Egen tillverkning av vaccin kan komma att bli billigare att finansiera för staten, i jämförelse med kostnader för att reservera produktionskapacitet hos internationella producenter. Vaccinmarknaden tillhör ett fåtal producenter i världen. En statlig vaccintillverkning har inte bara ekonomiska fördelar utan även säkerhetsmässiga. Under rådande pandemikris har vi sett att kontrakt och avtal tappar sitt egentliga värde. Av den anledningen finns det goda skäl att återigen utreda frågan om statlig tillverkning av vaccin. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. förslag: Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ska återställas till dess ursprung. Uppräkningen av assistansersättningen ska höjas 2021. Assistansersättningen betalas ut med ett preliminärt belopp, där varje beviljad assistanstimme ersätts med ett schablonbelopp. går uppräkningen av schablonen inte i takt med löneutvecklingen, vilket innebär att ersättningen inte täcker de ökade kostnaderna för assistenter. Enligt en medlemsundersökning utförd av arbetsgivarföreningen medlemmar inom avtalsområdet personlig assistans framgår att den nuvarande uppräkningstakten av schablonersättningen är ohållbar, och nästan hälften av dem svarar att man klarar att bedriva verksamhet maximalt till med nuvarande uppräkningstakt av schablonersättningen. Så många som av tillfrågade arbetsgivare svarar att verksamheten redan nu är under ekonomisk press, medan svarar att de redan behövt göra anpassningar till den rådande ekonomiska situationen, vilket klart försämrar verksamheten. Det handlar om att man har tvingats dra ned på utbildningar och behövt anställa assistenter med lägre ingångslön. För att assistansersättningen ska motsvara löneutvecklingen och täcka upp en del av det gap som uppstått föreslår att uppräkningen för assistansersättning ökar till jämfört med . Det är dessutom viktigt att LSS i ett första steg ska återgå till lagens ursprungliga intentioner före prejudicerande domar och regleringsbrev. Lagen behöver uppenbarligen ändras för att stoppa den kraftiga inskränkning av LSS som pågått . Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med totalt 2021. förslag: Ett nationellt screening- och vaccinationsprogram för livmoderhalscancer ska införas. Endometriosvården ska utvecklas. ser ett behov av att utöka arbetet gällande kvinnors hälsa. Det behövs ett nationellt screening- och vaccinationsprogram för att nå målsättningen att göra fritt från livmoderhalscancer. Även endometriosvården behöver stärkas för att skapa mer jämlika förutsättningar för kvalitativa behandlingsmetoder. Därutöver är det nödvändigt att stärka forskningen inom området kvinnorelaterade sjukdomar generellt. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. förslag: Arbetet för att motverka psykisk ohälsa ska stärkas. Redan före pandemin var den psykiska ohälsan i samhället ett komplext problem. Med anledning av covid-19-pandemin förväntas en ökning av antalet psykiska sjukdomstillstånd . Det är också sannolikt att tillståndet förvärras hos människor som lidit av psykiska besvär redan innan pandemin. väljer att göra tydliga satsningar för att hantera den ökade psykiska ohälsan och för att motverka förekomsten av suicid. Därför föreslås bland annat en satsning på en rikstäckande nationell stödtelefonfunktion för personer med psykiska besvär och suicidala tankar, en vid suicid och utökat stöd till ideella organisationer som arbetar med psykisk ohälsa och suicidprevention. Vidare föreslås att det införs en samlad nationell strategi för arbetet med psykisk hälsa samt att primärvårdens förmåga att fånga upp tidiga risktecken vid psykisk ohälsa utvecklas. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med . Att upprätthålla lag och ordning tillhör statens kärnuppgifter och måste prioriteras mycket högt. Dit rättsstaten inte når tar andra, informella, strukturer över och den enskildes rätt till skydd och säkerhet blir en angelägenhet för olika självutnämnda aktörer, vilket uppenbart är en grogrund för organiserad brottslighet. I har en tilltagande gängbrottslighet skördat allt fler liv, vilket har seglat upp som ett av samhällets allvarligaste problem. Medan coronapandemin har resulterat i att vissa verksamheter avstannat har de kriminella gängen fortsatt sin verksamhet. Skottlossningar har ökat, brott mot person har ökat och andelen kvinnor som utsätts för sexualbrott har skjutit i höjden. [14] Därutöver växer kriminaliteten fram på nya områden, bland annat rån mot barn och unga. [15] Detta i en situation där tekniska framsteg, exempelvis kamerabevakning, de facto har potentialen att stävja grov brottslighet. Förutom att brottsligheten orsakar mänskligt lidande och otrygghet är samhällskostnaden enorm.