mot · H8023743 · 2020-10-29 00:00:00 — Alla anställda som vill stanna kvar i yrket ska kunna göra det utan att känna sig tvingade att söka sig till andra branscher. De som har lämnat ska lätt kunna återvända, och lönerna för anställda soldater och sjömän måste höjas. Exakt hur är dock inte en fråga för politiken, utan för parterna på arbetsmarknaden. 5.4 En försvarsmakt för alla Militären stod för det sista manliga yrkesmonopolet i . Det var först kvinnor blev tillåtna att lönearbeta inom försvaret, och det dröjde till innan kvinnor tilläts göra värnplikt utan att de avsåg att genomföra officersutbildningen. Trots det har kvinnor varit engagerade i försvaret på olika vis, bl.a. genom stödorganisationer som , den största kvinnoorganisation som någonsin haft. I propositionen skriver regeringen att ett aktivt arbete för att öka antalet kvinnor på alla nivåer i Försvarsmakten bör bedrivas. menar att detta krav är för svagt – ett aktivt arbete för att öka antalet kvinnor ska alltid finnas. Att både kvinnor och män numera kallas till mönstring är ett viktigt steg för en mer folklig förankring av det svenska försvaret och för att göra försvarsverksamheten mer jämställd. Det betyder dock inte att kvinnor per automatik kommer att utgöra en större del av försvarets medarbetare . I sin årsredovisning konstaterar att andelen kvinnor i organisationen inte ökar i takt med förväntningar och måltal. Exempelvis uppgick andelen kvinnor som påbörjade grundutbildningsomgång jämfört med målsättningen om . Andelen män respektive kvinnor som gör värnplikt bör dock noga följas och utvärderas i syfte att uppnå en jämn könsfördelning. vill se en försvarsmakt där kvinnor och män är jämlika och där kvinnor representeras i lika hög utsträckning som män, oavsett befattning. När dagens nyfödda fyller och kallas till mönstring ska de mötas av en jämställd försvarsmakt. För att säkerställa att Försvarsmakten är en plats för alla är det avgörande att Försvarsmaktens arbete med värdegrund och arbete mot alla former av trakasserier och kränkande behandling fortsätter och inte avtar. Försvarsmakten bör uppdras att återkomma med en plan för hur man ska uppnå en jämn könsfördelning på organisationens olika nivåer till . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. anser att regeringens text om jämställdhet i propositionen är alldeles för kort. Med tanke på hur viktig jämställdheten är för som land och Försvarsmakten som organisation borde texten ha kunnat utvecklas. Vi instämmer dock med beskrivningar av hur viktigt det är med exempelvis välavvägda befattningskrav samt att materiel och utrustning är ändamålsenligt utformad för alla. För att följa arbetet med hur jämställdheten utvecklas bör Försvarsmakten uppdras att genomföra en årlig jämställdhetskartläggning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Läs mer i vår motion En feministisk säkerhetspolitik (2017/18:532). I propositionen föreslås att ett antal organisationsenheter återinrättas i , , , , och med utbildningsdetachement i . Regeringens förslag stämmer i stort överens med Försvarsberedningens. Försvarsberedningen har låtit Försvarsmakten komma med ett remissvar på hur man ser på de orter man föreslagit, och myndigheten har gjort en rangordning utifrån detta. Utifrån remissvaren och efterföljande diskussioner menar att ett nytt regemente i inte är önskvärt, utan Försvarsmakten bör hellre växa på de orter där det redan finns etablerad verksamhet. Detta vore det mest effektiva både vad gäller ekonomi och personalförsörjning. Sannolikt har regionalpolitik fått spela alltför stor roll i regeringens förhandlingar med samarbetspartierna om nya regementsorter, och det är inte ett ansvarsfullt sätt att bedriva försvarspolitik. Vad gäller , och är det däremot orter som på olika sätt är strategiska och där Försvarsmakten har en stor verksamhet. Där finns redan infrastruktur, personal och kontakter med det omgivande samhället. Det innebär därför inte i sammanhanget särskilt stora kostnader att utveckla verksamheten på dessa orter. är därför positivt till nya organisationsenheter i , och . bör avslå regeringens förslag om att bemyndigar regeringen att –2025 återinrätta Bergslagens artilleriregemente (A 9) i , Dalregementet (I 13) i och (I 21) i . Detta bör besluta. 6 Försvarsmakten, klimat och miljö Vi står inför en stor klimatförändring och ökande miljöproblem. För att ställa om till en mer hållbar riktning krävs att alla delar av samhället och alla invånare tar gemensamt ansvar och arbetar tillsammans i en mer hållbar riktning. Myndigheter, företag, offentliga verksamheter och organisationer måste bidra på sitt sätt, så även Försvarsmakten. har i upprepade sammanhang lyft fram att klimatförändringen borde uppta en större plats i planering för krisberedskap, och vi anser även att Försvarsmakten bör ta ett större ansvar vid klimatkatastrofer. Det är centralt att ett brett säkerhetspolitiskt arbetssätt även inkluderar åtgärder för att bygga ett långsiktigt hållbart samhälle, socialt och ekonomiskt såväl som ekologiskt. Det är inte Försvarsmaktens uppgift att leda en sådan förändring. Däremot är det väsentligt att Försvarsmakten bidrar till ett mer hållbart samhälle genom att deras verksamhet inte utgör ett hinder för den samhällsomställning som behövs. Det svenska försvaret genomgår nu en genomgripande förändring. Den återupptagna värnplikten är bara ett exempel. Det innebär ett utmärkt tillfälle att ställa om till en organisation med större klimat- och miljöhänsyn. På samma sätt innebär det också en risk att cementera gamla misstag. För att så inte ska ske krävs en öppen och, i så hög utsträckning som tillåts, transparent organisation. Försvarsmakten ska värna rikets säkerhet. En god operativ förmåga med bra förutsättningar till övningsverksamhet i olika delar av landet är avgörande för resistens. På samma gång är det helt nödvändigt att viktiga klimatåtgärder kan komma till stånd, inte minst ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Eventuella motsättningar mellan olika intressen måste lösas, och det är en angelägen uppgift för riksdag och regering att se till att så är möjligt. I grund och botten handlar det trots allt om samma sak – att bygga ett tryggt, hållbart och säkert samhälle där vi kan leva tillsammans utan att utsättas för allvarliga kriser. För vidare läsning se vår motion Försvarsmakten, klimat och miljö (2018/19:1761). Utfärdandet av och innehållet i myndigheternas regleringsbrev är mycket viktiga för att myndigheterna ska kunna uppfylla de mål som riksdag och regering har ställt upp. En viktig åtgärd i detta sammanhang är därför att myndigheterna får tydliga instruktioner i syfte att eliminera målkonflikter, underlätta avvägningar samt styra besluten mot att undanröja hinder och skapa förutsättningar för att nå klimatlagens mål. Regeringen bör i regleringsbrevet ge Försvarsmakten nya instruktioner som går i linje med klimatlagen och det klimatpolitiska ramverket. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.1 Försvarsmaktens interna miljö- och klimatarbete Försvarsmakten har i uppdrag att inom ramen för huvuduppgiften – att ansvara för militära försvar och värna landet – arbeta för att uppnå de 16 nationella miljökvalitetsmålen. Det innebär att Försvarsmakten i fredstid ska ta miljöhänsyn vid verksamhet samt vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. Enligt rapporten (dnr 2015:704) från saknas tillräckliga uppgifter för att göra en miljöanalys av myndighetens miljöpåverkan och av de totala utsläppen. Den miljöutredning som Försvarsmakten själv har gjort och som uppdaterades 2017 är dessvärre belagd med sekretess. Organisationen publicerade en rapport om Försvarsmaktens miljöarbete: Frikortet – en granskning av Försvarsmaktens klimatarbete. Rapporten visade på stora brister, men framför allt att det var svårt att göra en översyn av myndighetens miljöarbete. Försvarsmakten har visserligen behov av en stor sekretess runt sitt arbete, men det måste gå att granska och följa det som görs inom miljöarbetet. Negativa klimat- och miljöeffekter behöver minska på områden som energiförbrukning, tjänsteresor, hantering av kemikalier, övningsverksamhet m.m. Militär verksamhet sliter på både klimat och miljö. Därför måste Försvarsmakten i den utsträckning det är möjligt arbeta för att minska sin klimat- och miljöpåverkan. Försvarsmakten måste inkluderas i statens miljöledningsarbete. Därför måste förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter omfatta Försvarsmakten på samma sätt som andra myndigheter. anser vidare att måste ges i uppdrag att utvärdera Försvarsmaktens miljömålsarbete utifrån rimliga förutsättningar. Regeringen bör uppdra åt att utvärdera Försvarsmaktens miljömålsarbete utifrån samma grundläggande krav och förväntningar som för övriga miljömålsmyndigheter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det finns dock exempel på när Försvarsmaktens verksamhet kan bidra till en positiv utveckling. Exempelvis kan en god miljömedvetenhet i internationella samarbeten bidra till en högre gemensam standard. Ett annat exempel är den positiva effekt på den biologiska mångfalden som kan uppstå på militära övnings- och skjutfält som sköts på rätt sätt av kunniga miljövårdare. En god operativ förmåga ställer höga tekniska krav på utrustning och fordon. I bästa fall kan forskning och utveckling på försvarsområdet även bidra till en effektiv teknikutveckling i det civila, t.ex. inom energiförsörjning. Försvarssektorn inkluderar en rad myndigheter på försvarsområdet. Myndigheterna arbetar gemensamt inom miljöområdet och har tillsammans beslutat att inrikta arbetet på energi- och klimatområdet samt kemiområdet. Målet är dels att uppnå en energieffektivisering och att öka andelen energi från förnybara energikällor, dels att begränsa påverkan från hälso- och miljöfarliga ämnen i kemiska produkter och varor. Vad gäller kemiområdet är det, förutom de direkta miljövinsterna, även där viktigt med en omställning med tanke på försörjningstrygghet. En nödvändig och hårdare miljöreglering vad gäller kemiska produkter på andra håll i samhället riskerar att leda till att varor som är viktiga för Försvarsmakten blir svårare att få tag på eller helt försvinner från marknaden. Det är därför väsentligt med ett systematiskt arbete mot mer hållbara produkter. För att Försvarsmakten till fullo ska kunna sägas arbeta i enlighet med uppsatta miljökvalitetsmål räcker det inte med att man enbart ser över den egna verksamheten. Man bör heller inte hindra eller försvåra för andra samhällsaktörer eller projekt i högre utsträckning än nödvändigt. sker det tyvärr med ett alltför stort godtycke. Det kan t.ex. handla om att sätta stopp för utbyggnaden av förnybar energi eller om att indirekt försvåra för gröna näringar att etablera sig i fjällvärlden. Lagstiftningen bör ses över i syfte att ge utrymme för att totalförsvarets och därmed Försvarsmaktens riksintresse i högre utsträckning ska kunna viktas mot andra samhällsintressen. Läs mer i vår motion Försvarets riksintresse ska balanseras mot andra samhällsintressen (2019/20:218). 6.2 En självständig kontrollfunktion ligger tillsynsansvaret för hälso- och miljöområdet inom försvaret hos försvarsinspektören för hälsa och miljö (tidigare generalläkaren). Att det är Försvarsmakten själv som granskar sina förehavanden och utövar tillsyn och kontroll över den egna verksamheten är en något udda ordning. Självständigheten hos en tillsynsfunktion som är inrättad i den organisation vars verksamhet den är satt att granska kan ifrågasättas. Utredningen om översyn av generalläkarfunktionen (SOU 2015:79) konstaterade dilemmat med detta och föreslog vissa åtgärder för att öka tillsynsfunktionens självständighet, vilket också behandlades i regeringens proposition 2016/17:144 Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Dock var direktiven till utredningen formulerade så att utredningen inte hade något utrymme att föreslå en ny tillsynsmyndighet. Granskning av Försvarsmaktens verksamhet är förknippad med vissa svårigheter, inte minst med tanke på de höga kraven på sekretess. är självständigheten hos de organ som ska granska myndigheternas verksamhet central. Det är olyckligt att den tidigare utredningen inte gavs utrymme att undersöka förutsättningarna för en fristående tillsynsmyndighet på området. Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att undersöka förutsättningarna för en fristående myndighet för tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3 Begränsa undantaget för miljökonsekvensbeskrivningar När skärptes 2017 innebar det bl.a. mer preciserade krav på när miljökonsekvensbeskrivningar inför större planer och projekt ska göras. Tyvärr undantogs Försvarsmakten från kraven på att redovisa hur kommande projekt kan påverka miljön. menar att förtydligandet av i många avseenden blev bättre i och med förändringarna. Vi motsätter oss dock att krav på miljöbedömning per automatik undantas för försvaret och räddningstjänsten. Vi har full förståelse för att det kan finnas skäl för rikets säkerhet att undanta totalförsvaret och räddningstjänsten från kravet när det gäller ett antal planer och program men anser inte att det är belagt att det inte går att begränsa undantaget för att stärka miljöhänsynen. Det kan naturligtvis finnas omständigheter, som t.ex. behovet av sekretess, som komplicerar förfarandet och gör att man i vissa fall behöver frångå rutiner och regler som gäller andra myndigheter. Detta behöver dock utredas vidare. Regeringen bör ges i uppdrag att utreda hur undantag från krav på strategisk miljöbedömning och krav på undersökning i fråga om miljöpåverkan för totalförsvar och räddningstjänst gällande planer och program kan begränsas i lagstiftningen för att minska risken för negativ miljöpåverkan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För vidare läsning, se vår motion med anledning av proposition 2016/17:200 Miljöbedömningar (2016/17:3757). 6.4 En gemensam lösning på utbyggnaden av vindkraft Försvarsmakten har stora möjligheter att påverka utbyggnaden av förnybar energi genom att sätta stopp för nya vindkraftverk. Till exempel måste objekt som vindkraftverk, telemaster eller liknande som överstiger , alternativt i bebyggelse, ha Försvarsmaktens godkännande. Genom att hänvisa till totalförsvarets riksintresse har Försvarsmakten möjlighet att lägga in sitt veto mot viktig utbyggnad av förnybar energi. Ett exempel är i . Där sa Försvarsmakten nej till ett planerat bygge av havsbaserad vindkraft eftersom man upplevde att det skulle kunna komma att inkräkta på vad man använder som militärt övningsområde. Försvarsmaktens nej gjorde att hela projektet lades ner. Trots att det finns en stor potential för havsbaserad vindkraft i har byggandet ännu inte tagit fart. finns det sex havsbaserade vindkraftsparker. De är främst lokaliserade i södra delen av landet. Förutom de uppenbara klimatvinsterna ger havsbaserad vindkraft dessutom fler jobb i , eftersom mycket arbete måste utföras på plats. En utbyggd havsbaserad vindkraft i skulle också minska belastningen på överföringskapaciteten från de norra till de södra delarna av landet. menar att det måste vara fullt möjligt att både bygga ut vindkraften, inte minst den havsbaserade, där förutsättningarna är som bäst och att ge Försvarsmakten rimliga förutsättningar för övningsverksamhet. När sådana här knutar uppstår där en myndighet helt kan sätta stopp för en viktig utbyggnad av förnybar energi måste regeringen ta ansvar för att hitta en framåtsyftande lösning. 6.5 Försvarets övningar i är näst största sjö och en viktig dricksvattentäkt för ca 280 000 personer med ett mål om att utöka för fler personer och större områden framöver. Sjön utgör med sin unika miljö och sitt säregna ekosystem ett viktigt Natura 2000-område. används också av Försvarsmakten som övnings- och testområde. Man har tillstånd och 69 000 skott , en markant ökning från tidigare tillåtna nivåer. Redan de tidigare tillåtna nivåerna hade en negativ inverkan på miljön i form av föroreningar m.m. Vi har förståelse för att Försvarsmakten behöver öva, men vi anser att övningarna i och vid behöver begränsas. Det behöver således finnas en jämvikt mellan försvarets intressen av att öva och de miljöintressen och behov av att säkra rent dricksvatten som finns. Dagens övningar innebär att stora mängder ammunition hamnar i sjön som den tidigare ammunitionen ligger kvar. Samövningar med internationella förband innebär också att okänd ammunition kan spridas i området. används dessutom som plats för utbildning av Försvarsmaktens piloter, s.k. skolflygning, vilket ytterligare utgör en påfrestning för den omgivande miljön, både vad gäller buller och föroreningar. Det finns långtgående planer på att ska försörja ytterligare ett stort område och många hushåll med dricksvatten. Med sådana framtidsplaner är det om möjligt ännu viktigare att värna en så viktig dricksvattentäkt som . Mot bakgrund av detta anser att det är av stor vikt att föroreningen av som orsakas av militära övningar upphör, att möjligheterna av ett totalstopp för Försvarsmaktens övningar i och runt utreds och att en sanering av botten av gammal ammunition m.m. sker. Regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att ta fram en handlingsplan för att minska föroreningen av orsakad av militära övningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör även utreda möjligheterna till ett totalstopp för Försvarsmaktens övningar i och runt . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7 Internationella militära insatser vill att försvarsmakt ska kunna hjälpa till internationellt och vid behov agera fredsbevarande i andra delar av världen. Vi värnar folkrätten, mänskliga rättigheter och konfliktförebyggande insatser. Det svenska försvaret deltar i internationella insatser, inte för att kriga, utan för att vara med och säkra fred och bygga upp samhällen, tillsammans med stora civila insatser med bistånd och utvecklingsarbete. vill framföra ett stort tack till alla som har deltagit i internationella insatser, militära såväl som civila. Det är otroligt viktigt att veteranerna får det stöd och den hjälp de behöver när de har kommit hem från sin insats. För är det en förutsättning att det finns en tydlig folkrättslig grund för att delta i internationella insatser. Alla beslut om militärt våld som en sista utväg för att skydda freden och de mänskliga rättigheterna ska ske på FN:s uppdrag eller någon annan folkrättslig grund. Dessutom är det viktigt att göra en enskild bedömning i varje enskilt fall. Det är t.ex. därför vi har sagt ja till ett svenskt deltagande i FN-insatsen Minusma i och säger nej till ett svenskt deltagande i den franskledda insatsen Task Force Takuba i samma land. ska enbart delta i internationella militära insatser under FN-mandat. FN är den viktigaste internationella organisationen för frågor som rör konflikter, säkerhet och nedrustning, även om FN också har brister som måste åtgärdas. Genom folkrätten har FN en särställning som det organ som kan ge mandat till internationella militära insatser på folkrättslig grund. önskan är att FN ska ha kapacitet och förmåga att genomföra alla internationella insatser själva. Så är dock inte fallet. har FN delegerat genomförandet av ett stort antal internationella insatser till andra organisationer. har därför i vissa fall stöttat svenskt deltagande i insatser som beslutats av FN men genomförts av andra organisationer eller länder. Det ska dock finnas mycket goda skäl för att ska delta i en sådan insats. För att FN som organisation och dess fredsbevarande insatser ska stärkas krävs att de enskilda staterna arbetar för att så ska ske. har tidigare stått bakom den svenska utbildningsinsatsen i när frågan varit uppe för beslut i . Det har grundat sig i vår vilja att solidariskt ska ställa upp när världssamfundet efterfrågar det, när det finns folkrättsligt mandat och särskilt i fall som detta när ett enskilt land är i behov av hjälp med att bekämpa en farlig och mäktig terrororganisation som Daish. Operationen har dock kommit att förändras till sin karaktär, och OIR har i praktiken kommit allt närmare NMI, Natoinsatsen. är kritiskt till att försvar i allt högre utsträckning integreras i Natos strukturer och med Natoländernas försvarsorganisationer. Det gör att vi inte heller längre kan stödja ett svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen. För vidare läsning se vår motion med anledning av proposition 2020/21:21 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i (2020/21:3741). säger också nej till ett fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i . ska inte fortsätta att delta i en internationell insats som i grunden har misslyckats. Vi ser insatsen som en fortsättning på den Natoledda ISAF-insatsen (Assistance Force), som vi varit starkt kritiska till. Erfarenheterna från visar att väpnade insatser inte lett till ökad säkerhet för befolkningen. Vi ser att mervärde i ligger i civila och politiska insatser, inte i deltagande i den militära konflikten i landet. borde arbeta för att FN ska få det direkta ansvaret för den fortsatta processen, både civilt och militärt. För vidare läsning se vår motion med anledning av propositionen Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i (2020/21:3744). 7.1 Genusperspektiv vid internationella insatser Det är viktigt att agerar både nationellt och internationellt för att förbättra arbetet med FN:s resolutioner och 1820. Förutom ökad andel kvinnor i fredsfrämjande insatser måste det finnas ett genusperspektiv på de internationella insatserna. Anställda inom internationella insatser har vid upprepade tillfällen missbrukat sin maktposition genom att utnyttja kvinnor och flickor sexuellt. Förutom de direkta konsekvenserna för den utsatta motverkas det faktiska syftet med den internationella närvaron. Genom att bidra till den organiserade brottsligheten, som ofta kontrollerar prostitution och människohandel, upprätthålls instabiliteten och våldet i landet. Meddelarfriheten måste gälla även för anställda inom Försvarsmakten som påtalar missförhållanden gällande sexuellt våld, oavsett om de arbetar i eller internationellt. Regeringen bör därför i kontakt med berörda myndigheter säkerställa att det finns tillgänglig information och nödvändiga rutiner för att möjliggöra uppgiftslämnande gällande sexuellt våld, sexuella trakasserier eller liknande missförhållanden för anställda inom Försvarsmakten oavsett arbetsplats. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. bör verka för att alla samarbetsländer vid internationella insatser ska ha en handlingsplan för att implementera FN:s resolution . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För vidare läsning se vår motion En feministisk säkerhetspolitik (2017/18:532). 8 Integritet och signalspaning I propositionen skriver regeringen om att signalspaningslagstiftningen bör ses över. Syftet är att som man säger säkerställa att har en lagstiftning som, med hänsyn till omvärldsutvecklingen och totalförsvarets förändrade behov, erbjuder ett effektivt och ändamålsenligt stöd för svensk utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik och för kartläggningen av yttre hot mot landet, som tillbörlig hänsyn fortfarande tas till enskildas personliga integritet. Regeringen avser att återkomma i frågan. värnar demokratiska grundvärden som rättssäkerhet och skyddet för den personliga integriteten. Vi vill inte försvåra de brottsbekämpande myndigheternas arbete med att utreda och beivra brott. Därför är vi även angelägna om att det finns ett regelverk som ger ett gott skydd för och landets invånares säkerhet.