mot · H8022965 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Inspektionen för vård och omsorg Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Nationellt resurscentrum mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål Det nya förslaget för högkostnadsskydd innebär att alla kostnader subventioneras fullt ut. Detta gäller de kostnader den enskilde har . Förslaget innebär ett avskaffande av det nuvarande systemet där staten subventionerar på kostnader och från och uppåt. Tandvårdsbidraget påverkas inte av förslaget, dvs. bidraget för kostnader under det nya högkostnadstaket på . Systemet med en referensprislista behöver reformeras. föreslår att de vanligaste behandlingarna får en bindande nationell taxa som innebär ett tak på vad respektive behandling får kosta, oavsett vårdgivare. Reformen skulle även i många fall ge billigare tandvård. Detta eftersom den nationella taxan i praktiken skulle innebära ett tak för de priser som vårdgivaren sätter. Kostnaden enligt en statisk beräkning för båda förslagen är 2022 och 2023. Första året beräknas kostnaderna för förslagen vara . föreslår därför en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2021. Anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård För att säkerställa en god och tillgänglig vård är det helt avgörande att få fler att vilja jobba där och att de som redan arbetar inom sjukvården vill stanna kvar. vill därför bygga vidare på den satsning på förbättrad arbetsmiljö, kompetensutveckling och förbättrade arbetsvillkor som vi fick igenom i budgetsamarbetet under förra mandatperioden. I spåren av är denna satsning extra angelägen. Vi avsätter totalt för detta ändamål. tillför anslaget mer jämfört med regeringens förslag 2021. Anslag 1:8 Bidrag till psykiatri Den psykiatriska vården behöver stärkas på bred front. Detta är speciellt viktigt i och med pandemin med covid-19. Det gäller inom primärvården, den öppna och slutna psykiatrivården, barn och ungdom, samsjuklighet samt självmordsprevention. anslår därmed mer jämfört med regeringens förslag 2021, 2022 och 2023. Anslag 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna avslår regeringens förslag till anslag som innehåller prestationsbundna insatser för att korta vårdköer. Detta är en uppföljning av den s.k. kömiljarden. Regeringen föreslår och . har i stället förslag om ökad personaltäthet och att förstärka kompetensutveckling samt att ge ökat utrymme för bättre arbetsvillkor för vårdpersonal. Detta är det centrala i att minska vårdköerna enligt . Detta är extra viktigt när pandemin slagit hårt mot vården, anställda och patienter. har även förslag om att stärka vården i de regioner som är mest glesbefolkade, vilket ger bättre förutsättningar för att korta vårdköer där. minskar därmed anslaget med jämfört med regeringens förslag 2021 samt 2022 och 2023. Anslag 2:5 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Strategin har inte gett tillräcklig effekt . Att arbeta förebyggande kräver långsiktiga strategier. Det arbete som har påbörjats och de evidensbaserade metoder som har tagits fram inom ANDT-området behöver utvecklas. tillför anslaget mer än regeringen . Anslag 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. föreslår att avgiftsfri simskola för sexåringar anslås . Detta enligt tidigare modell. föreslår också att det för avgiftsfria sommar- och andra lovaktiviteter anslås . Detta som ett återinförande av det tidigare specialdestinerade anslag till kommunsektorn som fick igenom. Sammantaget tillför anslaget mer än regeringen . Nytt anslag: Nationellt resurscentrum mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål vill inrätta ett nationellt resurscentrum mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. På grund av samordningsvinster bör det nationella resurscentrumet knytas till och placeras vid . För detta ändamål avsätts mer än regeringen . Nytt anslag: Vaccin pneumokocker Att få influensa eller att få lunginflammation kan få stora hälsomässiga konsekvenser för personer som är . Tio regioner av 21 tar en avgift för vaccination mot pneumokocker. För att möjliggöra avgiftsfri pneumokockvaccin för personer som är i samtliga regioner tillför anslaget mer än regeringen . Förslag på områden som redovisas inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Att främja jämlikhet i levnadsvillkor är ett av viktigaste åtaganden. Det innebär att allmänna standardförbättringar för stora grupper inom befolkningen även bör komma de ekonomiskt utsatta till del. Målet är att biståndet ska ge en skälig levnadsnivå och att personer och familjer som lever med försörjningsstöd ska kunna leva ett liv som liknar det stora flertalets. Riksnormen omfattar endast vissa kostnader av försörjningsstödet. var från början tänkt som en lägstanivå men har kommit att bli en högstanivå. Vid sidan om riksnormen finns en andra del av försörjningsstödet där det görs en individuell skälighetsbedömning av kostnaderna, såsom hyra och elkostnader. Även dessa har kommit att schabloniseras av kommunerna och befästs genom rättspraxis. Riksnormen räknas upp men trots det ökar klyftan mellan låginkomsttagare och mottagare av ekonomiskt bistånd kraftigt. målsättning är att minska klyftan mellan allmänna inkomstnivåer och ersättningsnivåerna för försörjningsstöd. Vi höjer därför anslaget med 960 miljoner för att riksnormen för försörjningsstöd ska kunna höjas med per person. Stärkt stöd för sjukvård i de mest glesbefolkade regionerna Vården ska fungera i hela , men det finns för lite resurser i län med stora avstånd och låg befolkningstäthet. föreslår därför ett särskilt statsstöd till vården i glest befolkade regioner. Alla oavsett bakgrund ska känna sig trygga med att vården de får är lika bra som den andra får. De allt större hälsoklyftorna och de stora skillnaderna i tillgång till vård måste minska. finns ett glesbygdstillägg i det kommunala kostnadsutjämningssystemet. Den tekniken kan användas i inkomstutjämningssystemets strukturbidrag. Med denna teknik och ett anslag på 1 miljard ger det t.ex. ca extra, ca och ca . Ett nytt förstärkt glesbygdsstöd föreslås vara ett anslag som utbetalas direkt till berörda regioner och finansieras helt av staten. Ingen region får ett minskat anslag med detta extra glesbygdssjukstöd. För stödet anslås . Investeringsbehoven som följer av den demografiska utvecklingen har medfört ökad skuldsättning för både kommuner och regioner. anser att det är viktigt att staten tar ansvar och bidrar till att samhällsfastigheter som är nödvändiga för olika välfärdsfunktioner faktiskt byggs. Det handlar om investeringar som är viktiga för framtiden. Etableringen av new public management och användningen konsulttjänster inom välfärden har inneburit ett minskat inflytande för de som arbetar i verksamheten. Nybyggnation och renovering av befintliga byggnader måste ske i samarbete med de som sedan ska arbeta i lokalerna och se till att välfärden fungerar på bästa möjliga sätt. Omkring 2 miljoner personer i är eller äldre. Av dessa bor på särskilda boenden för äldre. Andelen äldre förväntas öka framöver. Enligt SCB beräknas av befolkningen vara eller äldre . Det ställer krav på kommunerna att erbjuda moderna äldreboenden som svarar mot behoven. Det finns också stora investeringsbehov avseende byggnader ämnade för hälso- och sjukvård hos regionerna. Det handlar om att bygga om sjukhus, vårdcentraler och andra vårdinrättningar för att motsvara krav och riktlinjer för en modern vård och för en god arbetsmiljö. Som ett svar på omfattande behov i av kris föreslår ett tillfälligt stöd där staten står för en del av investeringskostnaderna. Kommuner och regioner ska kunna söka stödet som innebär en statlig medfinansiering om för upprustning och för nybyggnation. Det ska även ställas krav på energiförbrukning och klimatåtgärder för att få ta del av stödet. Utformningen, nivåerna och det fortsatta behovet av stödet bör utvärderas för att eventuellt justeras och förlängas utöver den föreslagna treårsperioden. För detta ändamål avsätter 2021 och sedan respektive 2023.