mot · H8023422 · 2020-10-06 00:00:00 — Vad gäller utvecklingsbistånd ska vi ge stöd till den typen av projekt som ligger i linje med svenska värderingar. Kontrollen måste vara mycket god – inga svenska skattemedel ska försvinna i korruption eller hamna i fickorna på odemokratiska ledare som inte respekterar rättsstatens principer, demokrati eller mänskliga rättigheter. ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartners i biståndet när det gäller resultatfokus, korruptionsbekämpning och redovisning. ska också vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls. Det är också viktigt att ställa storleken på biståndet mot de behov som finns i . Biståndsbudgeten har till följd av målet om att en procent av BNI ska läggas på bistånd tredubblats . ska vara med och ta ansvar i en svår värld, men att som lägga nästan dubbelt så mycket på internationellt bistånd som på är en felaktig prioritering. statsbudget är inte oändlig och det är väsentligt att säkerställa att de insatser som finansieras genom svenskt bistånd leder till resultat. Därför prioriterar vi moderater annorlunda i vår budget och sänker biståndsramen. Det är vidare betydelsefullt att i större utsträckning villkora biståndet. Det är ett omfattande problem att vissa länder inte tar emot egna medborgare som blivit utvisade från . Länder som genom sitt agerande bidrar till att skapa problem i bör inte motta svenskt bistånd. Det är viktigt att konstatera att det traditionella biståndet endast är ett verktyg av många för att bekämpa fattigdom och förtryck. är och ska vara en stark röst i världen för mänskliga rättigheter, jämställdhet, demokrati och rättsstatens principer. Det finns många sätt, utöver det traditionella biståndet, för att försvara och främja våra värderingar och principer i utlandet. Vi ser hur andra stater, med intressen och värderingar som skiljer sig från våra, försöker stärka sitt globala inflytande. Dels skapas nya multilaterala samarbeten utanför de etablerade organisationerna, dels ökar auktoritära stater sitt engagemang i olika FN-organ. Utvecklingen riskerar att få negativa konsekvenser för internationellt samarbete såväl som förmåga att vara med och forma normer och standarder, vilket är avgörande för vårt lands välstånd. Ett välfungerande utvecklingssamarbete och ett framgångsrikt svenskt engagemang i de multilaterala organisationerna förutsätter ett strategiskt och samlat förhållningssätt som tar sin utgångspunkt i våra politiska prioriteringar. bör strategiskt fokusera det multilaterala biståndet, också kallat kärnstöd, till ett fåtal organisationer utifrån svenska prioriteringar. De multilaterala organisationer som ger stöd till ska vara organisationer där har god kontroll och inflytande. I egenskap av att vara en stor givare till internationella organisationer måste kunna ställa krav för att värna våra intressen i en alltmer oförutsägbar värld. Långsiktighet, kontroll och fokusering Svenskt bistånd ska leda till resultat. vill därför i högre grad fokusera biståndet till ett färre antal organisationer, länder och tematiska områden. ska vara med och finansiera utvecklingsbistånd där vi kan bidra med ett tydligt mervärde. Dagens modell med ett utbetalningsmål för biståndet har varit dålig och bidragit till att debatten i stort sett enbart fokuserat på den summa pengar som spenderas, snarare än vilket resultat som uppnås. har därför föreslagit en ny budgeteringsprincip för biståndet, en fyraårig budgetram istället för dagens modell där en procent av BNI läggs på bistånd. Inriktningen och anslaget för biståndet bör föreslås till i en biståndsproposition på samma sätt som infrastruktur- eller forskningspropositionen. förslag är en fyraårig biståndsram på –2024. En fyraårig biståndsram på skulle medföra att gick från att vara ett av de tre länder i som ger mest i bistånd som andel av BNI till att vara det femte landet som ger störst andel av BNI. Biståndet skulle vara på ungefär samma nivå som i kronor räknat och på samma nivå som och som andel av BNI. På så sätt frigörs , och för att kunna förstärka välfärden och statens kärnverksamheter. Utöver förändrad budgeteringsmodell ser ett behov av att förbättra uppföljningen och styrningen av biståndet. Diskrepansen mellan pengarna som betalas ut till olika biståndsprojekt och pengarna som läggs på granskning och uppföljning får inte vara för stor; vi måste ha resurser att säkerställa att de medel vi lägger på bistånd leder till resultat. Svenskt utvecklingssamarbete kan inte göra allt, men där det verkar ska svenska skattebetalare se resultat. utgångspunkt är att utvecklingssamarbetet bör fokusera på det som är effektivt, det som varit historiskt bra på och det som ligger i svenska utrikespolitiska intressen. Tematiska områden som ser som särskilt viktiga för det traditionella utvecklingssamarbetet är global hälsa såsom vaccinationer, klimat och miljö, jämställdhet såsom flickors rätt till utbildning och SRHR samt institutionsbyggande. Att genom utvecklingssamarbete exempelvis bistå med kunskap kring att bygga upp fungerande lantmäteriverk för att stärka äganderätten och göra det tydligt vem som äger vilken mark eller bistå med kunskap om hur vi byggt upp vår riksrevision för att granska oegentligheter i statsförvaltningen är värdefullt och kan vara utvecklingssamarbete som leder till positiva resultat. Samtliga biståndssamarbeten ska vara transparenta och leda till resultat. Det traditionella utvecklingsbiståndet måste ha som mål att inte längre behövas. Men den andra delen av biståndet, det humanitära, kommer alltid att behövas och här ska vara med och bidra. anser att det humanitära biståndet som andel av svenskt bistånd behöver öka. Humanitärt bistånd, eller katastrofbistånd som det även kallas, är biståndets kärna. Det syftar till att hindra och lindra nöd och når de mest utsatta människorna. Trots det humanitära biståndets uppenbara värde är det humanitära biståndet som andel av svenskt bistånd mycket litet. I spåren av coronakrisen blir det än mer tydligt att det humanitära biståndet som andel av biståndet behöver öka. vill se en total och genomgripande översyn av biståndet, vilket bäst låter sig göras i regeringsställning. Vi vill se en ökad samordning med andra likasinnade länder till exempelvis nordiska länder gällande krav på tydliga reformer för FN-organ, ökat fokus på låginkomstländer och närområde. –2024 anser att budgetramen bör vara , eller i genomsnitt . Anslagen ligger i nivå med FN:s nuvarande rekommendation. 11 Effekterna av politik I det här kapitlet beskrivs vilka effekter reformerna i budgetmotion får för jobb och sysselsättning, hushållens ekonomi samt inkomstfördelningen i samhället. 11.1 Jobb och sysselsättning Målet för jobbpolitik är full sysselsättning. Full sysselsättning är centralt för vårt nuvarande och framtida välstånd, och nås via reformer som ser till att det alltid lönar sig att arbeta och som ger företag goda möjligheter att starta och växa. I denna budgetmotion tas viktiga steg för en varaktigt ökad sysselsättning och för ett samhälle som håller ihop. Ett samhälle där det lönar sig mer att arbeta än att gå på bidrag och där fler barn ser sina föräldrar gå till jobbet. För att öka drivkrafterna till arbete och för att få fler att anställa föreslår till exempel: Ett utökat jobbskatteavdrag med särskilt fokus på låga och medelstora inkomster. satsar för att det ska bli mer lönsamt att arbeta. Satsningen innebär sänkt skatt för alla som arbetar med per månaden. Den som tjänar får behålla mer i plånboken . Erfarenheter från och andra länder visar att denna typ av skattelättnader ökar både arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Reformen beräknas öka sysselsättningen med 15 000 fler sysselsatta. På lång sikt förväntas antalet timmar öka med motsvarande 24 000 årsarbetskrafter. ska ha inte ha en a-kassa som leder till högre arbetslöshet . Den som blir arbetslös ska ha en god trygghet – men det behöver sedan följas av en tydlig avtrappning och tidsgränser för att människor inte ska fastna i bidragsberoende. Arbetslinjen ska alltid värnas i våra bidrags- och ersättningssystem som systemen måste anpassas efter de förändringar som sker på arbetsmarknaden. För är det viktigare med strukturreformer så att fler får jobb än att a‑kassan förlängs eller permanentas på de höga nivåer som januaripartierna nu har föreslagit. föreslår därför en stramare arbetslöshetsförsäkring som förväntas öka antalet sysselsatta med 48 000 personer jämfört med regeringen. Även i sjukförsäkringssystemet bör det finnas tydliga drivkrafter och stöd att återvända till arbete. Därför vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Både och Inspektionen för socialförsäkringen anser att tidsgränsen borde vara kvar och avstyrkte regeringens förändring i sina remissyttranden. Förslaget beräknas öka sysselsättningen med motsvarande 4 000 personer. I budget avskaffas också ett antal nedsättningar och avdrag som regeringen infört eller planerar att införa. Regeringen redovisar inga siffror för effekterna men de permanenta effekterna bedöms av expertmyndigheter och av regeringen själv som små eller försumbara. Tabell 6 Sysselsättningseffekter av reformer i budgetmotionen Källa: och egna beräkningar. Denna budgetmotion innehåller flera förslag som påverkar hushållens ekonomi. Reformer som påverkar hushållen är bland annat förstärkt jobbskatteavdrag, sänkt skatt på pension, sänkt tak i a‑kassan samt sänkt bensin- och dieselskatt. Den föreslagna inkomstskattesänkningen skulle ge en vanlig löntagare mer i plånboken 2021. För en familj med en sjuksköterska och en lärare innebär skattesänkningen mer , eller mer i plånboken . föreslår också att skatten på pension minskar. Tillsammans med inkomstpensionstillägget skulle pensionärernas ekonomi förstärkas med 2021, mer än dubbelt så mycket som regeringen föreslår. De flesta pensionärer får höjd pension med efter skatt. För ett hushåll med två pensionärer med månatlig pension på respektive förstärks ekonomin med åtminstone . Den sänkta bensinskatten kommer innebära en ökad disponibel inkomst, inte minst för människor som lever på landsbygden. För den som kör 2 , ökar den disponibla inkomsten med . politik för rättvis fördelning och social rörlighet består av tre delar. Den första och viktigaste är en politik för jobb. Den stora klyftan finns mellan de som har ett jobb och de som inte har ett, och det viktigaste vi kan göra är att förbättra jobbmöjligheterna – för alla. I denna budgetmotion sänks skatten på arbete, främst för dem med låga och medelhöga inkomster, vilket ökar utbytet av att arbeta. Den andra delen är trygghet och välfärd för alla. Det handlar om en förskola som utjämnar förutsättningar, en skola som förmedlar kunskaper, ett rättsväsende som utjämnar trygghetsklyftorna och en sjukvård för alla, med kortade köer. föreslår i denna motion reformer på åtskilliga miljarder kronor för att stärka välfärdens kärnverksamhet, framförallt genom höjda permanenta statsbidrag till kommuner och regioner som kan användas för att förbättra kvaliteten på den offentliga servicen. Dessa satsningar gynnar alla, men i högre grad de med låga inkomster. Den tredje delen är en fördelningspolitik för utjämning utan att skapa fattigdomsfällor eller incitament för passivitet. I ett samhälle som håller ihop måste alla få ta del av välståndsökningen och klyftorna får inte växa sig för stora. Klyftorna tenderar att växa snabbare under socialdemokratiska regeringar, och den senaste mandatperioden är inget undantag. Denna utveckling behöver vändas. I figur 16 visas fördelningseffekterna på den justerade disponibla inkomsten av de beräkningsbara förslag som presenteras i denna budgetmotion. Effekterna är uppdelade i deciler där decil 1 är den tiondel av den svenska befolkningen med minst disponibel inkomst och decil 10 är den decil med högst inkomst. Figur 16 Fördelningseffekter av förslagen i budgetmotion Källa: , budgetpropositionen och egna beräkningar. Förslagen som beräknas för de direkta effekterna är: Slopad schablonintäkt för uppskov Höjt tak i rut Sänkt skatt på pensioner Ny karensdag dag 15 Skärpt kvalificering i sjuk- och aktivitetsersättning och garantipension Beräkningarna av bidraget från välfärdstjänster har gjorts med utgångspunkt från de effekter som beskrivs i budgetpropositionen . 12 Sammanställning av förslag per utgiftsområde Anslaget 2:2 förvaltningsanslag föreslås öka med för att öka berednings- och granskningsmöjligheter. I syfte att stärka Samiskt språkcentrums verksamhet genom inrättandet av två ytterligare samiska språkcentra tillför till anslaget 3:1 . Flera av de svenska trossamfunden har upplevt en ökad grad av hot, våld och trakasserier. För att stärka enskilda kyrkor och trossamfunds säkerhets- och trygghetsarbete tillför till anslag 6:1 Allmänna val och demokrati . har detta anslag sammanförts med ett annat säkerhetsrelaterat bidrag, vilket gäller hela den ideella sektorn. vill återgå till ordningen som innebär att anslaget öronmärks för trossamfundens säkerhet. ökar anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. med 2021–2023 för att finansiera att staten tar kostnader vid skyddsjakt på rovdjur. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution föreslår att en nationell folkräkning genomförs och tillför medel till anslag 1:1 för att möjliggöra genomförandet. Anslaget ökas med 500 miljoner. ökar anslag 1:1 med för , för och . De ökade anslagen omfattar satsningar för att möjliggöra 10 000 polisanställda till 2024, återrekrytering av f d poliser och administrativ personal, fler poliser i yttre tjänst samt statliga ordningsvakter för trygghet här och . Anslagen omfattar även förstärkning av NFC (Nationellt forensiskt centrum) och medel för att möjliggöra utökad kameraövervakning. avvisar regeringens förslag om till och 2023 till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. ökar anslag 1:2 Säkerhetspolisen med 2021 till 2023 för att förstärka myndighetens kapacitet att bekämpa terrorism med mer utredningsresurser. avvisar regeringens förslag om till Säkerhetspolisen till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. ökar anslag 1:3 med 2021, 2022 och 2023. behöver förstärkas för att öka rekryteringen av åklagare så att utbyggnaden av kan gå i takt med polisens utökning. ökar anslag 1:4 med 2021 samt 2022 och 2023. ökar anslag 1:5 Domstolar med 2021, 2022 och 2023. satsningar på fler poliser och åklagare kommer innebära ett större ärendeflöde till Domstolar . ökar anslaget 1:6 Kriminalvården med 2021, 1 750 miljoner 2022 och 2023 för att råda bot på platsbristen i framförallt häkten, för att införa en särskild enhet för unga inom och för ökade kostnader till följd av förslag om ändrade ungdomsrabatter. avvisar regeringens förslag om 2021, 2022 och till Kriminalvården till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. ökar anslaget 1:8 med 2021–2023. avvisar regeringens förslag om 40 miljoner till till förmån för egna förslag enligt vad som närmare redovisats. ökar anslaget 1:11 Ersättning för skador med 2021 och 2022 och 2023 för att fördubbla nivån på den kränkningsersättning som brottsoffer kan få rätt till. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökar anslaget 1:8 med . ökar anslaget 2:1 med . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd minskar anslaget 1:1 Biståndsverksamhet med för , och till följd av effektivisering av biståndet. vill se mer fokus på återvändande och föreslår fler förvarsplatser och ökar därför anslag 1:1 med för , för och . föreslår en stramare invandringspolitik med volymmål. Till följd av förslag minskas anslag 1:1 med , och . minskar anslag 1:2 med totalt , och mot bakgrund av minskade kostnader till följd av stramare migrationspolitik. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökar anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård med , och utöver regeringen för att fördubbla den riktade satsningen avseende barncancervården. ökar anslaget 4:7 Bidrag till folkhälsa och sjukvård med , och för att dels staten ska ta ett större ansvar för barn i kriminella miljöer och använda LVU mer aktivt, dels kvalitetssäkra familjehemmen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning föreslår att en ny karensdag införs vid dag 15. Detta bedöms minska utgifterna för anslag 1:1, varför anslaget minskas med 300 miljoner 2021–2023. vill även återinföra en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen, vilket väntas minska utgifterna inom anslag 1:1 med –2023. föreslår en skärpning av kvalificering till sjuk- och aktivitetsersättningen, vilket beräknas minska utgifterna inom anslag 1:2 med 2021–2023. Det är viktigt att ha god beredskap för att coronakrisen kan bli värre. väljer dock att – istället för att boka in dessa medel på anslag – flytta över dem till en krisbuffert. Anslagen 1:1 och 1:7 Minskas därför med respektive . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom föreslår att undantaget till garantipension för flyktingar och skyddsbehövande tas bort, vilket innebär en besparing på . Samma kvalificeringsregler ska gälla för alla. Förslaget beräknas innebära en minskning av anslag 1:1 med och med . Till följd av förslag om att ta bort undantaget i kvalificeringsreglerna för garantipensionen ökar behovet av äldreförsörjningsstödet. Anslag 1:4 ökas därmed med –2023. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslår en begränsning av rätten till efterlevandestöd, vilket medför en minskning av anslag 1:5 med 2021–2023. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ökar anslag 1.1 Etableringsåtgärder med för utökad samhällsorientering för äldre. minskar anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande till följd av en stramare invandringspolitik. Dessutom avvisas bidraget till kommuner med högt flyktingmottagande. Sammantaget minskar anslaget med , och till följd av besparingarna. ökar anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder för för kvinnofrid och för att kvinnojourerna ska ha tillräckligt med stödinsatser och en god beredskap. Sammantaget avsätts och därefter . minskar anslaget 3:2 med , och till följd av att myndigheten avskaffas. avskaffar anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation, vilket innebär en besparing på , och . minskar anslaget 4:2 Delegationen mot segregation med , och med anledning av att delegationen avskaffas. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökar anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd med –2023 för återinförande av tidsgräns i sjukförsäkringen. minskar samma anslag med , och till följd av en reformerad a‑kassa. Anslaget minskas också med , för och till följd av införandet av tidsgräns i aktivitetsstödet. Anslaget minskas också med –2023 genom att avskaffa rätten till a‑kassa i nystartsjobben. Till följd av sänkta drivmedelsskatter ökar anslaget med , och . minskar anslag 1:3 till förmån för fler nystartsjobb. Detta innebär en minskning av anslaget med och . överför och till anslag 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställning för att möjliggöra för fler nystartsjobb. minskar anslag 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare med , och till följd av en stramare invandringspolitik. ökar anslag 2:1 med 2021, 2022 och 2023 för att öka antalet inspektioner och för att genomföra en omfattande reformering av myndigheten. föreslår att Myndigheten för arbetsmiljökunskap avskaffas och minskar anslag 2:5 med , och . ökar anslag 1:2 Studiemedel med , för införande av en ny kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för akademiker och yrkesverksamma som vill bli förskollärare. minskar samma anslag med mot bakgrund av att den av föreslagna sänkningen av drivmedelsskatt innebär effekter på studielånen. Under det nya anslaget Betald polisutbildning anslår 2021, 2023 och 2024 och framåt. Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster ökas med till följd av förslaget om tilläggslån för bättre bostadssituation för studenter. Anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor ökas med , och till följd av förslaget om tilläggslån för bättre bostadssituation för studenter. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskar anslaget 1:2 med åren 2021–2023 för att finansiera prioriterade reformer. ökar samma anslag med åren 2021–2023 för att påbörja arbetet med en reformerad skolinspektion med utökat uppdrag. ökar samma anslag med ytterligare åren 2021–2023 för att överta granskning av fristående förskolor. ökar anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 2021, 2022 och 2023 för dels sökbara medel, dels inrättande av språkförskola för nyanlända barn , när sådan lagstiftning finns på plats. minskar samma anslag med samt för att flytta medel för lovskola till en satsning på lovskola under utgiftsområde 25. ökar samma anslag med åren 2021–2023 för översyn av digital infrastruktur på grundskolor. ökar samma anslag med ytterligare åren 20212023 för införande av ett progressionsmått som mäter kvalitet i . Slutligen ökar samma anslag med åren 2021–2023 för en satsning på rektorer i utsatta områden. ökar anslaget 1:13 Bidrag till lärarlöner med 2021–2023 för att utöka antalet karriärlärartjänster med 500 stycken. minskar anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med , och för att finansiera andra prioriterade satsningar såsom utökad undervisningstid, lovskola och förstärkta allmänna bidrag till kommunerna. ökar anslag 2:64 med –2023 för en satsning på kompletterande pedagogisk utbildning för förskollärare. ökar samma anslag med 2021–2023 för en satsning på fler lärare genom Teach for . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ökar anslag 1:3 Skapande skola med åren 2021–2023. ökar anslag 2:1 och anslag 2:2 Stöd till den musikaliska konstscenen med åren 2021–2023 för att stötta den musikaliska konstscenen. ökar anslaget 1:2 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter med åren 2021–2023 för att stärka stödet till barnlitteratur samt bibliotekens digitalisering. ökar anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning med åren 2021–2023 för bevarandet av det kyrkliga kulturarvet. minskar anslag 8:1 Centrala museer: Myndigheter med för att återinföra entréavgift för vuxna på statliga museer. ökar anslag 13:1 Stöd till idrotten med åren 2021–2023 för barn- och ungdomsidrott i idrottssvaga områden. ökar anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer med . minskar anslag 14:1 Bidrag till folkbildningen med åren 2021–2023 för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. avvisar regeringens förslag om anslagsökning till studieförbunden och minskar samma anslag med för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskar anslag 1:4 med för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. ökar anslag 1:6 Lantmäteriet med för att förstärka arbetet med myndighetens handläggningstider. minskar anslag 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer med , och 2023 till följd av avskaffat anslag för energieffektivisering. minskar anslag 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande med för , och genom att säga nej till byggsubventioner. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård inför ett nytt anslag Utbyggd laddinfrastruktur. avsätter 2021–2023. inför ett nytt anslag Grönt bränslestöd. avsätter 2021–2023. ökar anslag 1:1 med 2021–2023 för insatser mot nedskräpning. ökar anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur med 2021–2023 för insatser för biologisk mångfald och åtgärder för värdefull natur. ökar anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö med 2021, 2022 och 2023. avvisar regeringens satsning på havs- och vattenmiljön på , till förmån för vår egen större satsning. ökar anslag 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar med 2021–2023. minskar anslag 1:14 Skydd av värdefull natur med 2021 och 2022 för att finansiera andra prioriterade reformer inom budgetområdet.