mot · H8021307 · 2020-10-02 00:00:00 — 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 Pensionssystemet ska ge ekonomisk trygghet 3.1 En pension att leva på 3.2 Behov av ett nytt pensionssystem 4 Ändringar i dagens system 4.1 Coronapandemins påverkan på pensionerna 4.3 Höj pensionsinbetalningarna i stället för pensionsåldern 4.4 Möjliggör lägre pensionsålder 4.5 Beräkna pensionsavgift på bakomliggande inkomst 4.6 Hela ålderspensionsavgiften in i systemet 4.8 Avskaffa ”bromsen” 4.9 Inför en särskild åldersfaktor i sjukförsäkringen 5 Förbättrad ekonomi för de fattigaste pensionärerna 5.1 Garantipensionen bör ge trygghet 5.2 Alla ska ha råd att bo 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett mer förutsägbart, jämlikt och jämställt pensionssystem, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att dra tillbaka höjningen av pensionsåldern och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på höjda inbetalningar till pensionssystemet enligt beskrivningen i motionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över regelverket kring arvsvinster och delningstal utifrån ambitionen att antalet år i arbetslivet ska spela större roll än ålder vid pension och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som möjliggör en lägre pensionsålder med tillräckliga pensionsnivåer för den som har arbetat ett långt arbetsliv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgiften till premiepensionssystemet bör tillföras inkomstpensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur den automatiska bromsen kan ersättas med ett system där beslut om sänkta pensioner endast kan tas av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på åldersfaktor i sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om inkomstindexering av garantipensionen och tillkännager detta för regeringen. beslutar att garantipensionen ska höjas med 0,207 prisbasbelopp. 3 Pensionssystemet ska ge ekonomisk trygghet Det nuvarande pensionssystemet är oförutsägbart och skapar otrygghet för människor. anser att vårt gemensamma pensionssystem bör vara konstruerat så att det ger ekonomiska förutsättningar för ett värdigt liv när tiden i arbete avslutas. stod inte bakom pensionsöverenskommelse för att vi redan då insåg att den skulle leda till alltför låga pensioner för väldigt många människor. Vi sitter inte heller med i den s.k. pensionsgruppen som består av representanter för S, MP, M, C, L och KD. vill se ett pensionssystem som ger ekonomisk trygghet. Systemet bör vara utformat så att människor kan känna trygghet i att pensionen kommer att gå att leva på. uppfattning är att nuvarande pensionssystem har misslyckats med sin uppgift att garantera ekonomisk trygghet efter arbetslivet. Därför anser vi att systemet behöver reformeras. 3.1 En pension att leva på Det nuvarande pensionssystemet förstärker den ojämlikhet som finns på arbetsmarknaden. Inkomstskillnaden mellan män och kvinnor ökar när vi blir pensionärer. Det nuvarande pensionssystemet omfördelar också från lågavlönade till högavlönade. Ju en person betalar in avgifter i slutet av arbetslivet, desto högre pension får hen. De som kan jobba länge premieras, och för dem som inte kan det, exempelvis p.g.a. fysiskt tunga arbetsuppgifter, finns ingen kompensation. Den som har haft goda arbetsvillkor och en stor grad av kontroll i sitt arbete har lägre risk för sjukskrivning vilket gör pensionen högre. Många med sådana arbeten kan och vill fortsätta längre, vilket ger en högre pension. Den som däremot har haft avbrott för sjukskrivningar, arbetslöshet och föräldraledighet, arbetat deltid eller går i pension tidigare eftersom kroppen är utsliten av ett hårt arbetsliv får lägre pension. Systemet premierar därmed män framför kvinnor och högre tjänstemän och akademiker som kommer in i systemet sent och kan jobba länge medan LO-grupper som börjar jobba i tidig ålder och slits ut tidigt straffas med lägre pensioner. Pensionssystemet tar ingen hänsyn till att klyftorna i utbildning och inkomst även skapar klyftor i medellivslängd genom att lågutbildade har lägre medellivslängd men får sänkta pensioner när den genomsnittliga livslängden stiger. Detta är konsekvenser av att pensionen bygger på livsinkomstprincipen. är det land i som har högst andel fattiga pensionärer. Andelen fattiga pensionärer i är högre än genomsnittet i EU, enligt siffror från . hade omkring var femte kvinna och var tionde man en disponibel inkomst av medianinkomsten, alltså gränsen för relativ fattigdom. Med nuvarande system riskerar en växande andel av framtidens pensionärer att bli fattiga. Enligt en får kommunalarbetare och industriarbetare av sin slutlön i pension. För att inte riskera fattigdom brukar en pensionsnivå på 60–av slutlönen anses nödvändig. Även med inräknad tjänstepension ligger många arbetaryrken långt under detta. För den som är ung och planerar att gå i pension kommer slutlönen att bli ännu lägre. anser att pensionssystemet bör garantera av slutlönen för låg- och medelinkomsttagare, inkluderat tjänstepensionen. Nyare siffror från LO pekar på kraftiga skillnader mellan kvinnor och män samt mellan arbetaryrken och tjänstemannayrken. Bland nyblivna pensionärer 2017 fick kvinnor som varit anställda i arbetaryrken i genomsnitt i pension, före skatt. Pensionen för män som varit anställda i tjänstemannayrken uppgick till , alltså mer än dubbelt så mycket som för kvinnor i arbetaryrken. Däremellan placerade sig män som varit anställda i arbetaryrken och kvinnor som varit anställda i tjänstemannayrken, med genomsnittliga totala pensioner på och före skatt. Siffrorna inkluderar allmän pension, tjänstepension och privat pensionssparande. När det nuvarande pensionssystemet infördes gjordes bedömningen att i yrkeslivet skulle motsvara nivån i det gamla systemets inkomstpension. Så blev det dock inte. Även efter ett långt yrkesliv kan det för många bli omöjligt att nå över garantipensionen. slår i rapporten för mödan fast att en individ född med en månadslön på behöver arbeta till för att pensionen inte till någon del ska utgöras av grundskyddet. För en individ född , med samma månadslön, krävs att hen arbetar till . Det nuvarande pensionssystemet motiverades framför allt med att det skulle skapa ökad stabilitet. Med stabilitet menades att avgiftsnivån till systemet är fixerad och pensionerna anpassas efter hur mycket pengar som kommer in. Däremot garanterar systemet inte en pension som går att leva på. Pensionssystemet är därmed stabilt för staten, men inte för pensionärerna. vill se ett pensionssystem som ger en pension som går att leva på. Pensionssystemet bör vara uppbyggt så att det garanterar av slutlönen för låg- och medelinkomsttagare, inkluderat tjänstepension. 3.2 Behov av ett nytt pensionssystem vill att pensionssystemet utformas så att det bygger på inkomstbortfallsprincipen men har en omfördelande effekt och således blir mer jämlikt än dagens system. Vi vill se ett pensionssystem som är mer solidariskt och förutsägbart och inte skapar fler fattigpensionärer. Skillnaderna mellan kvinnors och mäns pensioner är för stora . Det är vanligare att kvinnliga pensionärer lever i relativ fattigdom än att manliga pensionärer gör det. Hälften av alla kvinnor har garantipension till någon del då de har låg eller ingen inkomstpension. Andelen kvinnliga fattigpensionärer ökar också med åldern eftersom många kvinnor lever än sin manliga partner och får sämre ekonomi som ensamstående. Bland personer är nästan hälften av kvinnorna änkor, medan knappt var femte man är änkling. SCB:s statistik visar att bland männen som är är nästan häften fortfarande gifta medan av kvinnorna är gifta. En av de viktigaste orsakerna till skillnaderna mellan mäns och kvinnors pensioner är att kvinnor tar ett större ansvar för barn och hem. Det leder till högre sjukfrånvaro, längre föräldraledighet, sämre karriärmöjligheter och större andel deltidsarbete för kvinnor – faktorer som alla leder till att kvinnor får lägre pension än män. Löneskillnaderna i sig är också en orsak. Utvecklingen är positiv men det går väldigt långsamt och med nuvarande takt skulle det ta flera decennier innan lönerna är helt jämställda. Det innebär i sin tur att det skulle dröja ytterligare 30–innan pensionerna blir jämställda. Inkomstskillnaderna är dessutom större än vad lönestatistiken visar eftersom kvinnor jobbar deltid i större utsträckning. Enligt siffror från SCB har kvinnor i genomsnitt av mäns pension och skillnaden ökar med åldern. Inkomstbortfallet är i princip omöjligt att ta igen för den som inte vistats i för att kvalificera sig för full pension, oavsett om den personen har arbetat under hela . Det är också omöjligt för deltidsarbetande och långtidssjukskrivna att komma ikapp. I båda kategorierna är dessutom kvinnor överrepresenterade. För att få en inkomstpension som inte behöver kompletteras med garantipension krävs det för män med genomsnittlig inkomst och för kvinnor . När den genomsnittliga tiden i arbetslivet är oavsett kön är det tydligt att den ekvationen inte går ihop för kvinnor (Ålderdom utan fattigdom, PRO 2015). Det nuvarande pensionssystemet saknar också demokratisk legitimitet. Ett av problemen med pensionsöverenskommelsen är att reformerna aldrig prövades i något allmänt val. Överenskommelsen är en konstruktion som saknar väljarförankring och lösningen med en pensionsgrupp som står över partipolitiken hindrar nödvändiga reformer. är det också uppenbart att konsekvenserna inte är acceptabla. Den befintliga uppgörelsen om pensionssystemet bygger på en blocköverskridande överenskommelse och Pensionsgruppen består av Socialdemokraterna, (har inte rösträtt i gruppen och inkluderades när de tillträdde som regeringsparti) och de borgerliga partierna. Den nuvarande ordningen är problematisk eftersom ingen utomstående har någon insyn i eller möjlighet att påverka Pensionsgruppens arbete. Pensionsfrågorna är undantagna från de normala demokratiska beslutsvägarna och därför bör den nuvarande Pensionsgruppen upplösas och bör återfå sin makt och sitt inflytande över pensionsfrågan. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett mer förutsägbart, jämlikt och jämställt pensionssystem. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4 Ändringar i dagens system Även om ser behovet av ett i grunden annorlunda pensionssystem finns det några delar av dagens system som kan och bör reformeras mer skyndsamt. De beskrivs nedan. De partier som försvarar dagens pensionssystem menar att det är faktorer utanför systemet som gör att människor får låg pension. De hänvisar till problem skapade av deltidsarbete, sjukskrivningar, för tidig pension och en ojämställd fördelning av ansvaret för barnen. Även om de har rätt i att dessa faktorer har stor påverkan på pensionen blir argumentationen inte så trovärdig, när det är samma partier som inte vill se heltid som norm, eller satsa på ett hållbart arbetsliv, som har försämrat sjukförsäkringen och konsekvent vägrar individualisera föräldraförsäkringen. har förslag på alla dessa områden som syftar till att skapa ett hållbarare och jämlikare arbetsliv, en sjukförsäkring värd namnet och jämställt ansvar för familjelivet. Till dess att de reformerna är genomförda krävs justeringar i det nuvarande pensionssystemet för att kompensera för dagens orättvisor. 4.1 Coronapandemins påverkan på pensionerna Coronapandemins utbrott har haft mycket stor påverkan på den svenska och den globala ekonomin samt lett till dramatiska ökningar av arbetslösheten. Den väntas också påverka löneutvecklingen. Samtliga dessa delar påverkar i sin tur pensionerna. Enligt prognos väntades pensionerna 2021 minska i genomsnitt. I prognosen väntas de nu stiga 2021 för att sedan minska 2022 och återigen öka 2023. Premiepensionen väntas minska , men eftersom den utgör en relativt liten del av den samlade pensionen får det inte så stor effekt för den enskilde. Pensionernas utveckling är under rådande omständigheter svår att förutse, vilket prognoser visar. Osäkerheten i prognoserna visar också på problemen med att börskurser, arbetslöshetsnivåer och löneutveckling har så stor påverkan på pensionsnivåerna. Att faktorer helt bortom den enskildes kontroll ska ha så stor inverkan på dennes inkomst är svårt att motivera. De svårförutsebara svängningarna skapar också mycket oro. menar att vi bör ha ett pensionssystem som inte gör pensionsnivåerna beroende av börskurser, arbetslöshet, lönenivåer och andra faktorer som den enskilde inte kan styra över. Pensionsgruppen har presenterat ett förslag för att förstärka pensionsinkomsten för dem som arbetat ett helt arbetsliv med låg lön. Förslaget beskrivs i promemorian Ds 2020:7 Inkomstpensionstillägg och innebär att en ny pensionsförmån kallad inkomstpensionstillägg ska införas i socialförsäkringsbalken. Inkomstpensionstillägget föreslås därmed bli ett tillägg till den inkomstgrundade allmänna ålderspensionen, alltså inkomstpension, premiepension och tilläggspension. Tillägget får betalas ut till dem som har arbetat ett helt arbetsliv med låg lön och syftar till att höja pensionerna för denna grupp. De med inkomstgrundad allmän ålderspension ska få ta del av tillägget, som beroende på pensionsnivå varierar , enligt förslaget. Förslaget har fått omfattande kritik för att det går emot pensionssystemets principer och för att det får flera märkliga och olyckliga konsekvenser. Bland annat menar en rad pensionsexperter att förslaget leder till både ökat och minskat respektavstånd, att det premierar deltidsarbete framför heltidsarbete och riskerar att minska äldres arbetskraftsdeltagande. De menar vidare att förslaget kan ge olika tillägg till personer som har samma faktiska pension och att det ytterligare komplicerar ett redan komplext system. Inkomstpensionstillägget har sin bakgrund i ett vallöfte från Socialdemokraterna och har tillkommit som en följd av att vårt pensionssystem inte ger tillräckliga pensioner för alltför många människor. Det är bra att Socialdemokraterna och Pensionsgruppen har insett detta. borde de kunna lösa det på ett bättre sätt, genom öppna förhandlingar och öppen politisk debatt, i stället för i den stängda Pensionsgruppen. Inkomstpensionstillägget innebär ökade pensioner för många människor som verkligen behöver det. ser heller inget egenvärde i att försvara nuvarande pensionssystem och dess principer, som ger så dåligt utfall och får olyckliga effekter. Ett system som vi dessutom inte står bakom. Därför kommer vi att rösta för införandet av inkomstpensionstillägget. 4.3 Höj pensionsinbetalningarna i stället för pensionsåldern trädde en ny lagstiftning innehållande höjda pensionsåldrar i kraft. Förändringarna bygger på en överenskommelse inom den s.k. pensionsgruppen. röstade som ensamt riksdagsparti emot förslaget om att höja pensionsåldern. Förslaget måste ses i ljuset av att många inte klarar att arbeta till dagens pensionsålder. kunde man gå i pension . Med det nya förslaget höjs den åldern och knyts till den förväntade medellivslängden. Redan när lagen trädde i kraft låg i toppen avseende faktisk pensionsålder och antal år i arbetskraften jämfört med övriga EU-länder. visar en rapport från att vi är på väg att få de näst lägsta pensionerna i unionen. Inom fackförbundet orkar medlemmarna jobba i snitt fram till , och den faktiska pensionsåldern i flera LO-yrken ligger på 61–. Med lägsta ålder för pension vid 64 riskerar många arbetare att drabbas hårt. För att fler ska orka jobba längre måste man förbättra arbetsmiljön och arbetsvillkoren. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte har valt att börja med att göra ändamålsenliga satsningar i arbetslivet i stället. Förslaget om höjd pensionsålder motiveras med att vi lever och klarar av att arbeta längre. Det är en delvis missvisande bild. Medellivslängden skiljer sig kraftigt mellan olika grupper i samhället och klyftorna i arbetslivet ökar. Bland korttidsutbildade kvinnor förväntas medellivslängden t.o.m. förkortas och bland korttidsutbildade män förväntas den stå stilla. Och för dem som klarar av att arbeta extra blir effekterna ändå små. Enligt beräkningar ger varje enskilt år efter mer i disponibel inkomst. Förutom skillnaderna avseende förväntad medellivslängd skiljer sig även antalet levnadsår med aktivitetsnedsättning mellan olika grupper. Personer med kort utbildning har fler förväntade år med aktivitetsnedsättning än personer med hög utbildning, enligt siffror från SCB. Det innebär att de som klarat av ett långt arbetsliv i ett krävande arbetaryrke, utöver en mycket låg pension, också kan vänta sig försämrad hälsa. anser att ändringen av pensionsåldern bör dras tillbaka. Vår kritik mot de höjda pensionsåldrarna utvecklas i motionen med anledning av proposition 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (2018/19:3124). Regeringen bör återkomma med förslag om att dra tillbaka höjningen av pensionsåldern. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Pensionssystemet är underfinansierat. Det är huvudorsaken till att det ger så låga pensioner. Det har en betydligt större påverkan än pensionsåldern. vill att inbetalningarna till pensionssystemet höjs. Det måste gå att leva på sin pension efter ett helt arbetsliv. vill att pensionssystemet ska ge trygghet. Så ser inte dagens verklighet ut för alltför många pensionärer. Av medlemmar har sju av tio så låg inkomstpension att de får garantipension, trots att de har arbetat hela livet. Detta borde regeringen göra något åt i stället för att höja pensionsåldern. En höjning av pensionsinbetalningarna bör göras retroaktivt så att pensionsrätterna för dagens pensionärer räknas upp på samma sätt som för dem som är förvärvsaktiva . Inför en höjning av pensionsinbetalningarna behöver de fördelningspolitiska konsekvenserna utredas så att de med lägst pensioner inte missgynnas oproportionerligt då höjd inkomstpension leder till lägre utbetalning av garantipension och bostadstillägg. Regeringen bör återkomma med förslag på höjda inbetalningar till pensionssystemet enligt beskrivningen ovan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.4 Möjliggör lägre pensionsålder Även om medellivslängden i ökar generellt skiljer sig den förväntade medellivslängden avsevärt mellan olika grupper. Pensionssystemet kan inte utvecklas endast med hänsyn till vissa gruppers förutsättningar; det måste finnas undantag och individuella anpassningar. Att den som klarar av att gå i pension senare i livet får högre pension beror delvis på två regler. Den ena är den arvsvinst som går till den egna åldersgruppen och beräknas utifrån hur stor åldersgruppen är. Med ålder ökar dödligheten, vilket medför att högre pensionsålder ger större arvsvinster. Den andra regeln är systemet med delningstal som beräknas utifrån hur pensionen ska räcka i snitt. Det blir högre delningstal om man går i pension vid 63 än . Ingen av dessa regler har att göra med antalet år i arbetslivet. En person som börjat arbeta tidigare och därmed kan ha goda skäl att avsluta sitt arbetsliv tidigare, kanske i ett krävande och påfrestande yrke, får därmed lägre pension än den som utbildat sig länge och trätt in på arbetsmarknaden . Den som börjar arbeta tidigt missgynnas också ofta genom tjänstepensionsavtal som inte ger några avsättningar förrän en viss ålder, ofta . anser att regelverket kring arvsvinster och delningstal bör ses över i syfte att minska de negativa konsekvenserna för dem som börjat arbeta tidigt och därför går i pension tidigare. Regeringen bör se över regelverket kring arvsvinster och delningstal utifrån ambitionen att antalet år i arbetslivet ska spela större roll än ålder vid pension. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Till följd av att det som tidigare hette förtidspension blev en del av sjukförsäkringen och bytte namn till sjuk- och aktivitetsersättning, och försämrades avsevärt 2008, är möjligheterna att avsluta arbetslivet på grund av ohälsa kraftigt begränsade, i alla fall för den som också vill ha en inkomst att leva på. Regelverket för sjuk- och aktivitetsersättning är så stramt att ytterst få beviljas ersättningen. har återkommande kritiserat detta faktum. Vår kritik beskrivs utförligt i motionen En ny sjukförsäkring (2020/21:1306). Insikten om dessa brister har även nått regeringen och ansvarigt statsråd, , uppges söka inspiration i . De danska socialdemokraterna har presenterat ett förslag de kallar för ”Arnepension” och som ger rätt till tidigare pension baserat på antalet arbetade år och framför allt riktar sig till danskar som börjat arbeta inom fysiskt krävande arbeten . Den som arbetat har rätt att gå i pension , den som arbetat har rätt att gå osv. finns i även andra möjligheter att avsluta arbetslivet . Bland dem finns seniorpensionen som riktar sig till dem vars arbetsförmåga är nedsatt och efterløn som ges tidigast före den vanliga pensionsåldern och bl.a. kräver medlemskap i en a‑kassa och att man har betalat in till efterlønen . Att alltför många människor inte klarar av att arbeta till pensionsålder eller riskerar ett liv som pensionär präglat av ohälsa och begränsade livsvillkor som tack för att ha slitit ett helt arbetsliv med att vårda våra barn och äldre eller bygga våra skolor och bostäder pekar på brister i pensionssystemet men också i hur vårt samhälle är konstruerat. Det är bra att regeringen uppmärksammar frågan. Undantagsregler behövs uppenbarligen i dessa fall, men så även ett nytt pensionssystem. Insatserna, och systemen för att förhindra att det går så långt, får inte glömmas bort. har bl.a. föreslagit att en åldersfaktor i sjukförsäkringen införs (se vidare avsnitt 2.9 i motionen). En risk med de förslag som diskuteras är att endast de som redan blivit svårt sjuka eller skadade får rätt att gå i pension tidigare. En annan risk är att undantag avseende pensionsålder kopplat till antal år i arbetslivet resulterar i väldigt låga pensioner. Regeringen bör återkomma med förslag som möjliggör lägre pensionsålder med tillräckliga pensionsnivåer för den som arbetat ett långt arbetsliv. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.5 Beräkna pensionsavgift på bakomliggande inkomst betalas, via statsbudgeten, ålderspensionsavgift på av utbetald inkomstgrundad socialförsäkringsersättning såsom sjukpenning, föräldrapenning och arbetslöshetsersättning. Det innebär att exempelvis föräldraledighet och sjukskrivning leder till lägre pension, utöver en lägre inkomst föräldraledigheten eller sjukskrivningen varar. vill ändra denna ordning. Vi menar att pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning. Regeringen bör återkomma med förslag om att pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.6 Hela ålderspensionsavgiften in i systemet Arbetsgivaren betalar ålderspensionsavgift på hela lönesumman i företaget.