mot · H8023352 · 2020-10-06 00:00:00 — Faktum är att då utländska turister söker information om på nätet är det oftast i kombination med orden ”natur”, ”sjöar” och ”fiske”. Det visar en undersökning som Visit har gjort. har lockat fisketurister. Där har det emellertid införts vissa regleringar. Bland annat måste olika fiskecamper rapportera hur mycket fisk som fångas för att myndigheterna ska få en bättre överblick över den totala fångsten från turistfisket som man premierar besökarna vid camper med registrerad verksamhet. Det har även införts vissa regler för utförsel av fisk. har också infört vissa regleringar på så sätt att turister måste köpa fiskekort för laxfiske på förhand och före fiske, medan fiskekort för forellfiske oftast kan köpas . Fritidsfiske definieras som fiske som inte bedrivs för avsalu. Men då den tekniska utrustning som vissa fritidsfiskare använder blir alltmer avancerad, såsom vid trolling, ges möjligheter till allt större fångster och därmed möjliga sidoinkomster. En gränsdragningsproblematik har därför uppstått kontra yrkesfisket utifrån både fångstmöjligheter och näringsmässig konkurrens. anser att fisketurism kan bli ett mycket värdefullt tillskott för företagare i landsbygd. Med hänvisning till utvecklingen i och anser vi däremot att det bör utredas huruvida ska införa någon typ av reglering av densamma. anser att det också bör utredas var gränsen går mellan fritidsfiske och yrkesfiske. Båda dessa uppdrag tycker vi bör tillfalla . Behovet av forskning och utveckling inom marin och akvatisk miljö är fortsatt stort. Efter åratal av miljöförstöring behövs ny kunskap och metodik för att vända utvecklingen, där inte minst den digitala tekniken kan göra skillnad. Det gäller alltifrån att förbättra miljötillstånden i hav och insjöar till att utveckla tekniska hjälpmedel av olika slag. Ett område gäller utveckling av mer selektiva och skonsamma fiskemetoder, något som prioriterades av den moderatledda regeringen. har arbetat med frågan och med omvittnat gott resultat. Emellertid löpte projektet ut och är det oklart vad som händer. Regeringen har förvisso gett HaV ett uppdrag som tycks ha anknytning till frågan, men utredningen pågår . Det är olyckligt om ett framgångsrikt arbete nu läggs på is. Ett exempel på vad som har utvecklats i projektet är bottentrålar som försetts med artsorterande rister, vilket radikalt har minskat bifångster vid räktrålning. Ny teknik är värdefullt för fisket. Men det gäller att fisket har framtidstro och lönsamhet tillräckligt för att kunna investera i det. Trålar är spårbara med hjälp av digital märkning. Garn kan märkas för att kunna lokaliseras utan att de slutar som spökgarn och ny teknik kan även stoppa tjuvfiske av olika slag. Till exempel har HaV med hjälp av drönare lyckats avslöja flera olagliga ålryssjor. Det handlar också om att tillgängliggöra mer data för att öka kunskapsläget om värdekedjor, beståndsutveckling m.m. anser att arbetet med att utveckla och implementera mer selektiva fiskemetoder ska fortgå. Vi menar också att det finns stora behov av att stimulera utvecklingen och spårbarheten via satellit och annan modern teknik. Bottentrålning som fiskemetod har diskuterats flitigt . Men för visst fiske är det något av en förutsättning. har det utvecklats modifierade bottentrålar med ”flygande dörrar”, vilka anses mer skonsamma mot havsbotten. Det är bra. Men vi vill i sammanhanget påtala att vi är beredda att stötta ett EU-gemensamt förbud mot bottentrålning under förutsättning att erforderliga undantag finns på plats. står inför en allvarlig problematik med en kraftigt växande sälstam samt ökade skarvpopulationer. och skarv står för betydande fångster och säl åsamkar även stora skador på fiskeredskap. sprider dessutom parasiter i form av sälmask som är ett problem för bland annat torsk. En studie visar att det i södra finns ett tydligt samband mellan antalet sälar, avståndet till en sälkoloni och graden av infektion i fisk. Det finns därför stora behov av att kunna utvidga skyddsjakten på säl och tillåta den på lekområden det råder fiskeförbud där. Eftersom risken för smittspridning och säldöd ökar i takt med att sälstammen växer är det av stor betydelse att dessa populationer kan begränsas. I enlighet med ett riksdagsbeslut har regeringen infört licensjakt på gråsäl. Det är bra även om det endast gäller gråsäl. beslut innebar ingen specificering av sälart, men faktum är att stora problem även finns med knubbsäl och vikare. Det finns också en oro för att licensjakt inte kommer att lösa hela sälproblematiken. Incitamenten att jaga säl är inte så stora med tanke på att det är förbjudet att handla med sälprodukter i EU. Det vore därför bra om det kunde finnas tydliga incitament att öka avskjutningen. Kanske finns det medel i Europeiska havs- och fiskerifonden som skulle kunna användas för att finansiera jakten. Samma behov att incitament för jakt gäller också för skarven. anser att skyddsjakten på skarv ska öka, att skyddsjakt på säl och skarv ska tillåtas i fiskeområden under fredningstid samt att regeringen i EU ska verka för att medel ur Europeiska havs- och fiskerifonden ska kunna betalas ut för jakt på skarv och säl. Medel för att sälsäkra fiskeredskap bör också avsättas. Säljakt har i bedrivits sedan urminnes tider och pågår fortfarande . Dagens jakt är begränsad och inriktad på att begränsa sälarnas skador på fisket. En viktig del av jakten är tillvaratagandet av sälen. Kött, späck och skinn är de delar som främst tas tillvara och används för eget bruk eller saluföring. Tillvaratagandet är en del i det hållbara nyttjandet och det har även genomförts EU-finansierade projekt för att ytterligare utveckla tillvaratagandet. Det nyttjandet är dock hotat. infördes ett förbud mot handel med sälprodukter, men genom ett undantag kunde handeln fortsätta i . Det svenska undantaget är dock avskaffat eftersom det anses strida mot WTO-lagstiftning och EU har uppmanats av WTO att ändra sin lagstiftning. Avsaknaden av ett ändamålsenligt undantag utgör ett etiskt problem eftersom jakten efter säl kommer att fortsätta och utökas när beslutet om att tillåta licensjakt träder i kraft . Däremot är saluföringen av sälprodukter fortsatt förbjuden, och det medför problem att nyttja de sälar som jagas. Jakten behövs för att skydda fisket och därmed behövs även fortsatta möjligheter till handel. En majoritet i röstade för detta . Regeringen bör därmed ta fram en strategi för hur den har tänkt agera för att säkerställa att handeln med sälprodukter ska tillåtas igen. Parallellt med det arbetet bör regeringen verka för att medel ur Europeiska havs- och fiskerifonden ska kunna betalas ut för jakt på säl, men också på skarv, för att stärka incitamenten till jakt. ser en stor potential för vattenbruket i . Vattenbruk, eller akvakultur, är odling av alla slags djur och växter i vatten och är en växande näring på den svenska landsbygden. Det är en positiv utveckling och graden av vattenbruk i har potential att öka ytterligare. Globalt sett är nästan varannan fisk som konsumeras odlad. Förutom att bidra till livsmedelsproduktion och skapa arbetstillfällen kan ett hållbart vattenbruk också bidra till att minska problem med övergödning och utfiskning i våra hav och sjöar. Ett exempel är blåmusslor som livnär sig på att filtrera bort plankton och andra små partiklar ur vattnet. De fyller på så sätt en viktig vattenrenande funktion och kan även få dubbel nytta som foder i animalieproduktion. Vattenbruk kan bedrivas i form av fiskodling i kassar i öppet vatten eller i slutna system på land. Båda metoderna bidrar med fullgod matfisk, men om odling sker i slutna system på land förorenas inte våra vatten. vill se över de regelverk som reglerar vattenbruk i syfte att skapa bättre förutsättningar för att öka detsamma. Bland annat behöver strandskyddsreglerna göras mer tillåtande samt tillståndsgivningen för vattenbruk utan miljöpåverkan göras mycket enklare. kan vi se att flera svenska fiskodlingar i öppet vatten väljer att flytta sin verksamhet till . Det är olyckligt och skälen måste därför analyseras och vid behov åtgärdas så att vi inte tvingar fiskodlare att flytta sin verksamhet till andra länder. Det är också viktigt att företagare som ansöker om medel för att starta fiskodling har möjlighet att söka stöd för denna typ av regional utveckling hos . hänvisas de till eftersom deras beskrivning av verksamhet klassas som jordbruk. saknar dock anslag att fördela för detta ändamål. Detta måste granskas och klargöras så att inte byråkratiska irrgångar hindrar regional utveckling. anser därför att Havs- och vattenmyndigheten (HaV) ska ges i uppdrag att systematiskt analysera de miljömässiga och akvatiska effekterna av olika sorters vattenbruk, att ska få i uppdrag att utreda skälen till att flera fiskodlingar väljer att flytta sin verksamhet till andra länder samt att det bör tydliggöras vilken myndighet som har till uppgift att stödja nyföretagande inom vattenbruk. är odling av fisk, musslor och kräftor verksamheter som är undantagna från tillståndsplikten i . Algodling har däremot mycket regler att förhålla sig till. Enligt vattenbrukssamordnaren på kan olika vattenbruk kräva uppemot 40 olika tillstånd, och eftersom algodlingar är nästan helt nytt i finns där inget regelverk alls. anser att det skyndsamt måste implementeras ett nytt regelverk för vattenbruk i allmänhet och för algodling i synnerhet samt att algodling ska undantas från tillståndsplikt i på samma sätt som gäller vid odling av fisk, musslor och kräftor. fick 2018 igenom ett tillkännagivande i som uppmärksammar detta. Det fick till följd att regeringen gav i uppdrag att kartlägga och utreda förutsättningarna för en enklare prövning av vattenbruksverksamheter. Det var bra, men vi är djupt besvikna över att utredningen drar ut och befarar att implementering av nya lagar och regelverk kommer att ta tid. har två ytterligare tillkännagivanden om villkoren för vattenbruk i antagits av , båda gångerna på initiativ, dock utan att regeringen agerar. känner stor besvikelse över att regeringen inte tar itu med de många hinder som kringgärdar denna viktiga framtids- och näringsgren. Miljötillståndens nuvarande längd är en fråga som har lyfts av näringen. Den upplevs som alltför kort för att möjliggöra relevanta investeringar i ny och förbättrad teknik. sympatiserar med dessa tankegångar och är beredda att föreslå att tillstånden ska gälla tills vidare men med årlig miljöprövning. Med tanke på att utredningen dröjer anser att alla nu gällande miljötillstånd för vattenbruk som löper ska förlängas med för de vattenbrukare som ej belastas med anmärkningar. Syftet är att inte fler företagare ska lämna näringen. anser vidare att det systematiskt bör följas och uppmärksammas hur vattenbruket bidrar till att öka svensk livsmedelsproduktion. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) inledde sin verksamhet 2011. Myndigheten har till uppgift att lösa viktiga miljöproblem och skapa en hållbar förvaltning av hav, sjöar och vattendrag. Men myndigheten har också till uppgift att handlägga och kontrollera frågor som rör yrkesfisket, vilket gör myndighetens arbete komplext. Det kan därför uppfattas otydligt där användare bland annat saknar ett främjandeuppdrag av yrkesfisket. Till exempel har det framförts synpunkter på att yrkesfisket upplevs nedprioriterat och att myndigheten implementerar på ett sätt som ofta uppfattas som negativ särbehandling av svenskt yrkesfiske. Med tanke på att det snart har gått myndigheten inledde sitt arbete är det hög tid att dess verksamhet utvärderas i syfte att säkerställa att organisationen per se och arbetet bedrivs ändamålsenligt och effektivt. Fler av förslag på detta område finns beskrivna i våra motioner om biologisk mångfald, viltvård samt hav och vatten. Kopparklint (M)