mot · H8022745 · 2020-10-05 00:00:00 — En folkhälsopolitik att lita på ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp uppdrag att samordna det förebyggande folkhälsopolitiska arbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella informationskampanjer för främjandet av folkhälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sprida evidensbaserade folkhälsofrämjande projekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att identifiera strukturella åtgärder och styrmedel som främjar hälsosamma matvanor, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att barns närmiljö utformas så att den främjar rörelse och fysisk aktivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fritidskort för alla barn mellan årskurs 2 och 9 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetssäkra fysisk aktivitet på recept (FaR) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spel om pengar ska ingå i den kommande ANDT-strategin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera det alkoholpreventiva arbetet bland unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att identifiera effektiva insatser för att förebygga och minska riskkonsumtion av alkohol bland äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om exponeringsförbud för röktobak och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en antidopningslicensiering av gym och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Svensk Antidopings roll i det nationella förebyggande antidopningsarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en ny nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka tandhälsan för barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkt nationell kontroll och reglering av kosttillskott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska hälsosamtal för asylsökande och nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se det civila samhället som en bärande aktör i folkhälsoarbetet och tillkännager detta för regeringen. En god hälsa är någonting alla behöver. Att må bra inifrån och ut, kunna känna välbefinnande. folkhälsoarbete ska bidra till att bygga upp en god hälsa hos hela befolkningen genom förebyggande hälsoarbete. Folkhälsan i utvecklas positivt och medellivslängden fortsätter öka. Ändrade levnadsvanor mot ett hälsosammare liv gör att fler kan hålla sig friska längre. Kunskapen om betydelsen av kost, motion och en sund livsstil finns hos de allra flesta. Många är mer engagerade i sin hälsa än . är hälsan ojämlikt fördelad; hos vissa grupper ökar stress, psykisk påfrestning, rökning, alkoholriskbruk, övervikt och andra hälsoproblem. För att ytterligare förbättra folkhälsan på det generella planet behöver särskilt fokus läggas på att förbättra hälsan hos dem som har sämst hälsa. Effektiva preventiva insatser för att minska ohälsa och sjukdom är en av de mest lönsamma investeringar ett samhälle kan göra för sina medborgare. En kristdemokratisk folkhälsopolitik syftar till att öka förutsättningarna och stödja den enskilde att göra hälsosamma val. Folkhälsan har också hamnat i fokus i och med coronapandemin. Inte minst eftersom vissa folkhälsorelaterade faktorer visat sig bidra till ökad risk för att drabbas av ett svårare sjukdomsförlopp av covid-19. Det handlar exempelvis om övervikt, fetma, högt blodtryck, diabetes typ 2 och rökning. är det viktigt att ta vara på de positiva folkhälsoeffekterna som har uppmärksammats under pandemin. Många vittnar om en ökad motivation till att sluta röka eller till att vara mer fysiskt aktiv. Det är dock inte alltid så enkelt att ändra på invanda levnadsmönster. behövs professionell hjälp för att bryta mönster och upprätthålla goda vanor. Att minska riskfaktorer och stärka människors fysiska, psykiska och sociala hälsa, underlätta goda levnadsvanor och kan bidra till att minska hälsoskillnader genom hela livet, från barndom till ålderdom. anser att folkhälsopolitiken ska ha ett tydligt fokus på jämlik hälsa – alla måste få möjlighet att göra hälsosamma val. Nationella mål för folkhälsopolitiken och beaktande av FN:s Agenda 2030 Det nationella målet för folkhälsopolitiken är att skapa förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. För att uppnå det finns åtta delmål: 1) Det tidiga livets villkor, 2) Kunskaper, kompetenser och utbildning, 3) Arbete, arbetsförhållanden och arbetsmiljö, 4) Inkomster och försörjningsmöjligheter, 5) Boende och närmiljö, 6) Levnadsvanor, 7) Kontroll, inflytande och delaktighet, 8) En jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård. är ansvarig för folkhälsoarbetet på statlig nivå och ska bidra till samverkan av insatser för en god och jämlik hälsa samt stödja myndigheter, regioner och kommuner i genomförandet och uppföljning av folkhälsoarbetet. För att säkerställa ett framgångsrikt och långsiktigt hållbart förebyggande folkhälsoarbete krävs det en tydlig nationell strategi, med riktlinjer och handlingsplan med konkreta delmål. Det krävs därtill uppföljning av samordnade konkreta insatser anpassade för alla inblandade nivåer för att folkhälsoarbetet ska få genomslag i hela samhället. har full förståelse för att arbete inom detta område har fått stå tillbaka under covid-19-pandemin men det är angeläget att myndighetens folkhälsouppdrag får hög prioritet så snart det är möjligt. Det är också viktigt att beakta FN:s Agenda 2030 i folkhälsoarbetet då den främjar en hållbar utveckling för både hälsan och miljön. I sammanhanget bedömer att FN:s globala mål för en hållbar utveckling, där mål 2 ”Ingen hunger”, mål 3 ”God hälsa och välbefinnande” samt mål 12 ”Hållbar konsumtion och produktion” är av särskild vikt. Även mål 10 ”Minskad ojämlikhet” är viktigt för folkhälsan. Det handlar bland annat om att möjliggöra och verka för att alla människor ska bli inkluderade i det sociala, ekonomiska och politiska livet. Genom att känna sig delaktig, bli inkluderad och ha inflytande över sitt eget liv, ökar känslan av egen kontroll över välbefinnandet. Riskfaktorer och förebyggande insatser Det finns stora hälsovinster med att investera i ett förebyggande folkhälsoarbete. Beräkningar visar exempelvis att minst en tredjedel av hjärt-kärlsjukdomarna skulle kunna förebyggas med förändrade levnadsvanor. Enligt drabbas 68 000 personer av cancer i och minst en tredjedel av dessa har ett samband med ohälsosamma levnadsvanor. Rökning, överdrivet solande, riskbruk av alkohol är några faktorer. Ohälsosam kost och brist på fysisk aktivitet kan leda till övervikt och fetma som är väl kända riskfaktorer för utveckling av cancer. Kopplingen mellan alkohol och cancer finns också där. Förutom lidande för den drabbade och dennes anhöriga påverkas samhällsekonomin av varje cancerfall. Direkta vårdkostnader, läkemedel, strålbehandling och kirurgi är några kostnader vid sidan av sjukfrånvaro. Det är otvetydigt så att ett aktivt folkhälsoarbete ger stora vinster för den enskilda människan och för samhället i stort. Det finns goda exempel på regioner som erbjuder hälsosamtal och därmed ger människor bättre förutsättningar att känna delaktighet och motivation när hälsan kräver ändrade levnadsvanor. Nationella insatser är också viktiga. Detta belyses inte minst av den goda följsamhet till rekommendationer som vi har sett bland befolkningen under covid-19-pandemin. Informationskampanjer kring rutiner för en bättre handhygien har bidragit inte bara till att minska spridningen av det nya coronaviruset utan också minskat risken för att drabbas av andra infektioner. Detta är ett exempel på hur strukturerade och målgruppsanpassade informationskampanjer kan ge positiva effekter på folkhälsan på befolkningsnivå. Det är därför angeläget att identifierar andra områden inom folkhälsan där nationella informationskampanjer kan främja goda levnadsvanor. Evidensbaserade metoder för folkhälsofrämjande aktiviteter För att kunna sprida, implementera och kvalitetssäkra verksamma preventiva folkhälsometoder behöver kommuner och regioner centralt stöd och utbildning, något som saknas. Mycket av det utvecklingsarbete som genomförs i hälso- och sjukvården, och folkhälsoförebyggande insatser sker genom utvecklingsprojekt. När projekten är avlutade saknas alltför ofta resurser för spridning och implementering av validerade och effektiva metoder. Det finns exempelvis flera förebyggande metoder inom området för alkohol, narkotika, doping, tobak och spel om pengar (ANDTS) som utvecklats och visats vara framgångsrika. Dessa och andra evidensbaserade metoder måste tillgängliggöras nationellt för att kvalitetssäkra det förebyggande folkhälsoarbetet. Vikten av detta belyses av Myndigheten för vård- och omsorgsanalys[1], anser att de projekt som har evidensbaserade goda folkhälsoförebyggande effekter måste aktivt förvaltas och implementeras. Allt annat är slöseri med våra gemensamma skattemedel. Kost och fysisk aktivitet Bra kost och fysisk aktivitet är grunden för en god hälsa, under hela livet. Hälsosam mat och regelbunden fysisk aktivitet främjar var för sig och tillsammans god hälsa och välbefinnande. Det kan även ha en sjukdomsförebyggande effekt då kost och fysisk aktivitet är kopplade till några av de främsta orsakerna till vissa sjukdomar och förlorade friska levnadsår i . Det gäller bland annat risken för övervikt, fetma och för att drabbas av sjukdomar som diabetes typ 2, hjärt-kärlsjukdom, stroke och olika cancerformer. Tobaksbruk är den vanligaste riskfaktorn för sjukdom men efter det kommer ohälsosamma matvanor. insjuknar ca 90 000 personer i sjukdomar kopplat till ohälsosam mat och bristande fysisk aktivitet enligt [2]. Den fysiska aktiviteten påverkas av förutsättningar i vardagen såsom den fysiska, sociala och kulturella miljön och socioekonomiska resurser. Gruppen med eftergymnasial utbildning är exempelvis mer fysiskt aktiv jämfört med dem som har gymnasial eller förgymnasial utbildning, för både kvinnor och män. Bidragande faktorer till den låga fysiska aktiviteten kan exempelvis vara mindre fysiskt aktiva yrken och färre transporter till fots och cykel, men också annan medvetenhet om riskerna med stillasittande. Bilåkandet har ökat, och minskade antalet cykelresor , särskilt i områden utanför de stora städerna. Barns skolresor på cykel minskade . Utvecklingen av förekomsten av övervikt och fetma är en tydlig indikation på att vi lever i en fysisk och social miljö som främjar viktökning. Det är uppenbart att det krävs folkhälsofrämjande insatser för att främja goda matvanor och stimulera till ökad fysisk aktivitet. Vi välkomnar därför regeringens tillsättning av en nationell samordnare för främjandet av ökad fysisk aktivitet[3]. Den nationella samordnaren har i uppdrag att genom ett utåtriktat arbete dels öka den allmänna kunskapen om de positiva effekterna som fysisk aktivitet bidrar till för den enskilde individen, dels mobilisera och engagera relevanta aktörer i samhället. kommer följa samordnarens arbete noga. Strukturella åtgärder och offentliga styrmedel för att främja goda hälso- och levnadsvanor och presenterade 2017 den gemensamma rapporten ”Förslag till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet”. Rapporten belyser flera tänkbara åtgärder och offentliga styrmedel som kan bidra till att minska konsumtionen av sockerrika livsmedel. Dessa inkluderar till exempel förändrad butiksexponering, produktutbud, prissättning, marknadsföring, portionsstorlekar och märkning med varningstexter Målinriktade informationsinsatser är också en tänkbar åtgärd. I den aktuella debatten lyfts också en specifik läskskatt som en möjlig åtgärd. Detta i ljuset av att läskproducenter i länder som har en läskskatt i vissa fall har minskat mängden socker i sina produkter för att undvika höjd skattesats. har en högre sockernivå bibehållits i motsvarande produkter som säljs i andra länder. Denna utveckling belyser inte minst producentansvaret för att framställa mer hälsosamma produkter. är det värt att notera att om den söta smaken efter borttagande av socker bibehålls genom tillsatser av andra sötningsmedel ger det ett påslag av kroppens insulinsystem (hos icke-diabetiker). Den ökade insulinnivån kan i sin tur driva ett sötsug för andra produkter än de intagna kalorisnåla dryckerna. Fler studier behövs därför för att påvisa en eventuell sammantagen hälsovinst av en så kallad läskskatt. och understryker också i sin ovan nämnda rapport att det inte finns tillräckligt med kunskapsunderlag för att påvisa vilka insatser och offentliga styrmedel som har en långvarig positiv effekt på konsumtionsbeteendet. menar att det är viktigt att identifiera strukturella åtgärder och styrmedel som gör de hälsosamma valen naturliga och enkla för alla i samhället och i förlängningen skapar en förbättrad folkhälsa. Det har gått och gemensamma rapport på området. har flera länder infört olika åtgärder. Vi föreslår därför en utredning med syfte att, utifrån en analys utifrån det globala aktuella kunskapsläget, föreslå införande av offentliga styrmedel (som till exempel lagar, regelverk, riktade statsbidrag, skatter, subventioner och avdragsmöjligheter) samt eventuella varningstexter och informationsinsatser som ger en långvarig positiv effekt på konsumtionsbeteendet. Förebyggande insatser riktade till barn och familjer Endast en bråkdel av svenska barn når upp till rekommendationerna för fysisk aktivitet. Det ger sämre hälsa både fysiskt och psykiskt. Att barn rör sig allt mindre är allvarligt. En stillasittande livsstil ger många negativa effekter på barnets muskler, bentäthet, hjärta, motorik, balans, , sömnkvalitet och koncentrationsförmåga. Enligt studien rör sig barnen mindre ju äldre de blir. Organisationen har i sin så kallade Pep‑Rapport poängterat vikten av att skapa förutsättningar för ökad fysisk aktivitet inom skolan för att lägga grunden för goda hälsovanor. Vi har därför föreslagit att undervisningstiden i ämnet ”Idrott och hälsa” i ska utökas till 700. Målet är att det ska vara fysisk aktivitet på schemat . har avsatt medel för detta inom utgiftsområde 16. anser också att det är angeläget att uppmärksamma vikten av att barns närmiljö utformas så att den främjar till rörelse och fysisk aktivitet. De barn som lever i familjer med en god ekonomi klarar sig i regel bra. Barn som framför allt halkar efter kunskapsmässigt – och hälsomässigt – lever inte sällan i ekonomiskt och socialt utsatta sammanhang. Dessa barn har en mindre aktiv fritid med lägre deltagande i organiserade fritidsaktiviteter än andra barn. En förklaring till det kan vara att barns fritidsaktiviteter är dyra. Kristdemokrater vill därför införa ett ”Fritidskort” till alla barn mellan årskurs 2 och 9, laddat med öronmärkt för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i föreningslivet eller . Stödets storlek kommer variera utifrån hushållets ekonomi. De barn som finns i hushåll i ekonomisk utsatthet kommer att få ett betydande stöd på . Reformen innebär att nästan en miljon barn kommer att få stöd för en aktiv och meningsfull fritid, varav det större stödet ges till de ca 150 000 barn som behöver det allra mest. avsätter resurser för detta inom utgiftsområde 9. Fysisk aktivitet på recept Fysisk aktivitet på recept – FaR® – är en behandlingsmetod för att främja fysisk aktivitet. Aktiviteten blir en del av behandlingen och ska anpassas till en patients egna förutsättningar och önskemål. Som grund för ordinationen används FYSS, Fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbehandling, vilken är en kunskapsbank om fysisk aktivitet och hälsa. Ett FaR kan förskrivas av läkare, sjuksköterskor, fysioterapeuter eller annan legitimerad vårdpersonal. De ger förslag på träning som är lämplig beroende på diagnos, personligt intresse och livssituation. Det viktiga är att aktiviteten höjer pulsen. Kristdemokrater anser att det är viktigt att den legitimerade vårdpersonalen inte bara förskriver FaR utan också hjälper till att hitta en aktivitet eller grupp som passar och ger stöd för ändrad livsstil. Uppföljning är viktigt för att säkerställa att de nya hälsosamma levnadsvanorna blir en del av en långsiktigt hållbar förändring. Det är de olika regionerna som har beslutsrätt gällande vilken arbetsmetod man väljer för FaR i sin region. Det gör att skillnaderna är stora över landet. anser att det är viktigt att kvalitetssäkra FaR. Vi föreslår att lämplig myndighet validerar och utvärderar effekten av de olika arbetsmetoder som används samt hur den legitimerade vårdpersonalen kan bidra till en långsiktigt hållbar livsstilsförändring. Efter denna kvalitetssäkring bör det ges ut nationella rekommendationer kopplade till FaR. Alkohol, narkotika, doping, tobak och spel vill att alla människor ska kunna växa upp och leva utan risk att skadas på grund av eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, doping och tobak eller spelmissbruk. Den nuvarande ANDT-strategin löper ut och vi ser fram emot att regeringen kommer presentera en ny strategi där anser att även spel om pengar ska ingå. anser vidare att strategin ska inkludera en vetenskaplig riskbedömning av skadeverkningarna av ANDT och att riskbedömning ska beaktas vid lagstiftning om dessa produkter. faller många personer mellan stolarna på grund av att ansvaret för missbruks- och beroendevården är delat mellan kommunernas socialtjänst och regionernas hälso- och sjukvård. Beroende är en sjukdom och ska precis som andra sjukdomar behandlas inom sjukvården. anser därför att det är angeläget att sjukvården får ensamt ansvar för missbruks- och beroendevården. Detta har drivit i och det var därför glädjande att en enig riksdag 2019 ställde sig bakom tillkännagivandet att det ska vara en huvudman som ansvarar för vård och behandling av personer som lider av beroendesjukdom och annan psykisk ohälsa. välkomnar att regeringen har tillsatt en utredning utifrån tillkännagivandet och kommer följa frågan noga. Det finns flera ANDT-förebyggande metoder som utvecklats och visats vara framgångsrika. I det arbetet är organisationen förebygger Alkohol- och Drogproblem (STAD) en viktig aktör. För att kunna sprida, implementera och kvalitetssäkra preventiva metoder behöver kommuner och regioner utbildning och ett nationellt stöd, vilket saknas. vill därför inrätta ett nationellt utifrån med detta uppdrag och avsätter 2021–2023 för detta ändamål inom utgiftsområde 9. Delar av politik inom respektive ANDTS-området beskrivs i korthet nedan och i mer detalj i kommittémotion ”Alkohol, Narkotika, Doping, Tobak och Spel om pengar”. Alkohol: anser det viktigt att stå upp för en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik och värnar därför Systembolagets monopol samt en aktiv prispolitik som via punktskatter gör alkohol dyrare än andra drycker. Det är viktigt att prioritera det preventiva arbetet bland unga eftersom de personer som de facto börjar dricka tidigt inte sällan har ett riskbrytande beteende kring alkohol och droger samt lider av psykisk ohälsa. Det är också värt att notera att äldres alkoholkonsumtion har ökat och därav vikten av att identifiera effektiva insatser för att motverka och förebygga riskkonsumtion bland äldre. Narkotika: vill ha ett narkotikafritt samhälle och arbetar konsekvent för att stoppa alla tendenser till drogliberalisering. En fortsatt restriktiv narkotikapolitik ska kombineras med en god missbruks- och beroendevård. Det är därför glädjande att en enig riksdag riktade ett tillkännagivande till regeringen angående att narkotikapolitiken bör utvärderas i syfte att säkerställa att svensk narkotikapolitik är förenlig med kraven på evidensbaserad vård, beprövad erfarenhet och skademinimering. Ännu har inte regeringen tillsatt någon utredning men avser att följa frågan noga. Doping: Utanför elitidrotten består dopinganvändarna framför allt av killar som tränar på gym och använder anabola androgena steroider (AAS) för att snabbt bli mer muskulösa. Bruk av AAS medför stora fysiska och mentala hälsorisker varför det preventiva arbetet är viktigt. Nätverket mellan STAD och Prevention av dopning i (Prodis) driver ett ambitiöst antidopningsarbete med informationskampanjer och utbildning av gympersonal men har haft svårt att nå ut till alla gym. I är det obligatoriskt att synliggöra om man samarbetar med den danska antidopningsorganisationen eller inte, en form av antidopningslicensiering som är värd att utvärdera även i . Det är glädjande att beslutade att Svensk Antidoping ska vara organisatoriskt fristående från deras verksamhet. Det är något som har motionerat om i . Den nya antidopingorganisationen kommer ha en viktig roll i att leda och samordna det nationella förebyggande antidopingarbetet utanför elitidrotten. Tobak: Det är en angelägen uppgift att förbättra folkhälsan genom att uppmuntra fler till att sluta röka och förebygga så att färre personer börjar. Dessutom ska det i möjligaste mån förhindras att någon utsätts för passiv rökning. Vi föreslår därför att ett exponeringsförbud för röktobak införs. Ungdomsmottagningarna har ett högt förtroende när det gäller informationsinsatser riktade till ungdomar och är därmed viktiga också i folkhälsoarbetet. Spel om pengar: Problem med spel om pengar är en folkhälsofråga. Det är välkommet att regeringen i den aktuella budgetpropositionen uttrycker att de vill säkerställa att det förebyggande arbetet kring spelproblem i kommuner och regioner får bra förutsättningar, och kan bidra till fortsatt kunskapsutveckling inom området. infördes en ny spellag som innebär en licensmarknad. Enligt spellagen har spelbolagen en omsorgsplikt att skydda spelare mot överdrivet spelande genom att kunna identifiera och ingripa vid spelbeteende som tyder på överdrivet spelande. Bland annat har ”” introducerats vilket innebär att alla spel via internet ska erbjuda möjlighet för spelarna att stänga av sig från alla licenshavare genom ett centralt nationellt register, . Allt detta är positivt och välkommet. Det är för tidigt att dra några slutsatser av den nya spellagen, men följer utvecklingen och tillämpningen av lagen och är beredda att lägga nya förslag om det behövs fler åtgärder. Psykisk ohälsa är en stor riskfaktor för folkhälsan. påverkar flera av de riskfaktorer som nämnts ovan den psykiska hälsan. Ett starkt folkhälsoarbete inom området är viktigt. politik för att främja psykisk hälsa och suicidpreventiva förslag presenteras mer utförligt i kommittémotionen ”Psykisk hälsa”. Vi välkomnar också regeringens initiativ för att skapa en nationell strategi för psykisk hälsa och suicidprevention. Ofrivillig ensamhet: måste sluta se ofrivillig ensamhet som ett individuellt problem och börja betrakta det som det samhällsproblem det är, inte minst bland äldre. Hälsofrämjande strategier för äldre har en avgörande betydelse för att upprätthålla och öka funktionsförmågan, bibehålla eller förbättra egenvården samt stimulera ett socialt nätverk. Genom att erbjuda hälsofrämjande insatser för äldre kan vi bidra till ett längre, självständigt liv med god livskvalitet. Även socialt nätverk och aktiviteter, exempelvis lärande aktiviteter och deltagande i kulturella evenemang, är en förutsättning för ett hälsosamt åldrande.