mot · H8022807 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Politiskt ansvar för miljön och klimatet Öka möjligheterna för lokal miljöpolitik En ansvarsfull offentlig upphandling Ett utvecklat system för handel med utsläppsrätter Förbud mot utvinning av skiffergas Infångning och lagring av koldioxid Snabbspår för strategiska klimatprojekt Kritik mot regeringens klimatkliv Särskild hänsyn till barnen Utred producentansvar för läkemedel Förebygg och bestraffa oljeutsläpp Skydd för den biologiska mångfalden Bekämpa skarv och säl genom ökad jakt Återvinning av avfall och förpackningar Låt viten tillfalla kommunen Organiseringen av enskilda och allmänna avlopp Skydd mot tvångsinlösen av godkända avlopp Kommunen ska inte tvingas ta över va-ansvaret Samverkan mellan fastighetsägarna som alternativ på landsbygden Miljökraven på enskilda avlopp Omvänd bevisbörda för att underkänna enskilda avlopp Reglera enskilda avlopp genom förordning Fastighetsägare med begränsad ekonomi Kvalitetskrav på enskilda avlopp Hårdare tag mot miljöbrott Gynna gröna trädgårdsstäder i stadsplaneringen Inkludera cigarettfimpar i skräpboten anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av långsiktiga förutsättningar som stimulerar investeringar i gröna företag i utvecklingsfaser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen så att rådigheten över fler styrmedel kan läggas på nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvarsfull offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs en revidering av artikel 114 så att det framgår att en högre miljöambition i sig ska vara tillräckligt för att införa eller behålla strängare miljöregler i ett EU-land, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt ska driva på för att EU ska vara ett klimatpolitiskt föredöme och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utfasning av subventioner av fossila bränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gröna klimatfonden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förbud ska införas mot utvinning av skiffergas i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör integrera satsningar på utveckling av koldioxidavskiljning med övriga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att identifiera möjligheter att förkorta industriella tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett snabbspår för prövning av strategiska klimatprojekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta en fristående myndighet utvärdera miljömålens uppfyllande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att målen är möjliga att nå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljömålen bör vägas mot andra samhällsmål i samband med att deras måluppfyllelse utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn och gör en upphandling ska ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla såvida motparten inte kan bevisa att kraven är obefogade, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nanomaterial och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot alla typer av bisfenoler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förbud bör införas mot alla PFAS-ämnen förutom de ämnen där det kan visas att ämnenas miljö- och hälsoegenskaper är acceptabla och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att standardisera allergimärkningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda producentansvaret för läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett system för överlåtbara utsläppsrätter för kväve och fosfor bör prövas i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av samarbete mellan kuststater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förbud mot oljeborrning ska införas i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja bötesbeloppen för oljeutsläpp i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att höja beredskapen för potentiella katastrofer i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bestämmelse bör införas om att all olja som transporteras till havs ska märkas med DNA så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp skett och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla hamnar i och bör ha mottagningsanordningar för barlastvatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska den svenska skarvpopulationen genom ökad jakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skarv även ska få jagas i anslutning till fågelns boplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att licensjakten på gråsäl bör utökas till att också omfatta knubbsäl och vikare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra ansvaret för läckande vrak och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bottentrålning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka inom EU för att förhindra spridning av skräp i haven och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om återvinning av avfall och förpackningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en internationell återvinningsavgift på plast och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avloppsreningsverk ska utrustas med avancerade reningsmetoder som klarar av att reducera läkemedelsrester och andra föroreningar som inte reningsverken är kapabla till i nuvarande processer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de viten som åläggs för brister i enskilda avlopp ska tillfalla kommunen i stället för staten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enskilda avlopp i samlad bebyggelse ska kunna föreläggas att uppgraderas så att de uppfyller miljö- och hälsokraven, utan att detta medför en skyldighet för kommunen att ordna kommunalt va i bebyggelsen i fråga, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som har ett enskilt avlopp som uppfyller gällande miljö- och hälsokrav i normalfallet inte ska påtvingas ett kommunalt avlopp samt att om detta ändå sker bör den ersättning som den enskilde får för att lösa in sitt enskilda avlopp beräknas utifrån en avskrivningstid i stället för som , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en enskild som redan har ett fungerande avlopp inte ska behöva betala någon anslutningsavgift till kommunen förrän avloppet verkligen har kopplats upp mot nätet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner inte ska vara tvingade att ta över va-ansvaret i samlad bebyggelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan mellan fastighetsägare som alternativ på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omvänd bevisbörda för myndigheter gentemot verksamhetsutövare som är privatpersoner då verksamheten utgörs av normal hushållsverksamhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljökraven på enskilda avlopp bör regleras genom en förordning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om subventionering av statliga lånegarantier till fastighetsägare med begränsad ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om funktionskontroll av enskilda avlopp 12–24 månader efter installation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att huvudregeln ska vara att byggande är tillåtet i glest befolkade områden förutom i områden som pekas ut som skyddsvärda, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strandskydd som regel bör sträcka sig från stranden om det inte finns särskilda skäl att ha en längre gräns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda markägare ska ges tillfälle att yttra sig innan beslut om utökat strandskydd fattas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka flexibiliteten i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en- och tvåbostadshus ska kunna uppföras i LIS-områden även utan närhet till befintlig bebyggelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyanlagd våtmark inte ska kunna skapa ett strandskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för allvarligare miljöbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av utredning och lagföring av miljöbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i stadsplanering gynna framväxten av moderna trädgårdsstäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kriminalisering av att slänga enstaka cigarettfimpar och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Åtgärder för ras- och skredsäkring längs för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning miljöpolitik grundar sig på förvaltarskapsprincipen. Människan har ett ansvar att förvalta de ändliga resurserna och naturvärdena. Vi som lever nu ska överlämna en jord som nästa generation kan ha som hem. Politiken ska därför, grundad på försiktighetsprincipen, utformas så att både det offentliga, våra företag, civilsamhället och enskilda ges förutsättningar att göra rätt, dvs. styra mot ett gott förvaltarskap och en hållbar utveckling. Miljöpolitiken är inte enbart en nationell angelägenhet då miljöproblemen inte stannar vid nationsgränserna. Det är därför ett måste att miljöfrågorna hanteras internationellt. Många problem kan lösas på EU-nivå medan andra frågor kräver globala beslut. Kring de internationella klimatfrågorna råder en stor blocköverskridande enighet i . Efter klimatmötet i har världens länder enats om att försöka hejda den globala uppvärmningen till max , helst max . För del innebär detta att ha reducerat sina koldioxidutsläpp till 2030 jämfört med . kunde konstateras att har reducerat koldioxidutsläppen . Därtill har målsättningen utifrån det klimatpolitiska ramverket att till 2030 ha minskat sina koldioxidutsläpp och inte ha några nettoutsläpp alls. För att klara denna målsättning på ett kostnadseffektivt sätt i harmoni med våra övriga samhällsmål behövs tekniska genombrott och en kontinuerlig tillväxt som främjar framväxten av de innovationer som krävs. Politiskt ansvar för miljön och klimatet Att ställa om vår livsstil för att minska utsläppen kan ha stor påverkan på enskildas och familjers vardagsliv. På miljöområdet krävs aktivt engagemang av oss alla. Det är politikens uppgift att få till stånd lösningar och en fungerande infrastruktur för exempelvis en effektiv materialåtervinning, men i slutänden avgörs framgången av tekniska förutsättningar och att förändringar är förankrade i människors omställningsvilja och förmåga. Därför krävs att de beslut som fattas är väl underbyggda av forskning, leder till förändring och har mandat hos folket. I miljö- och klimatpolitiken är det angeläget med en bred politisk samsyn om de övergripande miljöpolitiska målen som håller . Självklart behöver de politiska målen och ambitionerna vässas i takt med att forskningen gör framsteg och samhällsutmaningarna växlar. Men för en hållbar miljö- och klimatpolitik behövs en slags grundläggande långsiktig riktning, som inte riskerar att förändras dramatiskt vid varje riksdagsval. Detta behövs inte minst för att säkra investeringar som gynnar en klimatvänlig utveckling. Stora och små företag måste våga göra även dyra – men långsiktigt lönsamma och för miljön nödvändiga – investeringar i den egna verksamheten. Det kan handla om energieffektivisering eller andra miljöanpassningar. För att detta ska ske behöver det finnas ett relativt stort mått av förutsägbarhet att bygga kalkylerna på. Miljöskatter och andra regler bör utformas på ett så teknikneutralt sätt som möjligt, eftersom utvecklingen går framåt och det är svårt att förutspå vilken energiteknik, byggnadsteknik eller vilka drivmedel som är aktuella . Öka möjligheterna för lokal miljöpolitik Miljöutmaningarna ser väldigt olika ut lokalt och regionalt. När man på vissa håll kämpar med höga utsläpp i luften från tät trafik och trängsel på gatorna, kan markutsläpp från gammal industrimark eller alltför många enskilda avlopp i dåligt skick vara de största problemen någon annanstans. Att har en varierad natur och växlande karaktär i olika landsändar är en rikedom att ta tillvara. Det innebär också att en enskild miljöpolitisk reform sällan slår lika väl ut överallt i vårt land. Den kristdemokratiska subsidiaritetsprincipen bör tillämpas även på det miljöpolitiska området, och ansvaret för fler åtgärder fördelas på ett ändamålsenligt sätt. kommuner har olika förutsättningar och det är viktigt att statliga initiativ, styrmedel och skatter inte missgynnar någon del av landet. Ett sätt att undvika detta kan vara att ge rådigheten över fler styrmedel till nivå och på så sätt möjliggöra för kommuner att själva genomföra åtgärder som bäst passar deras geografiska förutsättningar. Det skulle möjliggöra för fler kommuner att på ett bättre sätt möta de utmaningar som just de står inför. Det kan till exempel röra trafikpolitiska bestämmelser såsom möjligheten att besluta om hur man i kommunen disponerar intäkter från trängselavgifter i de fall kommunen själv är väghållare. En segdragen fråga är att kommuner inte har rätt att reservera p-platser enbart för miljöbilar eller ge dessa nedsatt parkeringsavgift. Kommuner bör även ges möjligheten att inom visa ramar införa särskilda miljözoner där luften är som sämst. Utformningen av miljözoner kan ske på olika sätt och måste anpassas lokalt. När det gäller tunga fordon bör miljözonskriterierna vara standardiserade inom EU. Kommuner och regioner bör ges stor frihet för att kunna erbjuda nya tjänster eller organisatoriska lösningar för att påskynda omställningsarbetet. Lagstiftningen bör ses över och hinder tas bort för att möjliggöra detta. En ansvarsfull offentlig upphandling Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka utsläppen av koldioxid och miljögifter via upphandlingen av såväl tjänster som varor, inte minst av livsmedel. Genom en offentlig upphandling som drivs av värden om hållbarhet och bygger på en grundlig livscykelanalys gynnas såväl klimatet som produktkvaliteten. I den offentliga upphandlingen bör hänsyn tas till faktorer som miljö- och klimatpåverkan. Det bör också beaktas att kortare transporter minskar den negativa miljöpåverkan. Detta talar för en ökad andel närproducerat. Därför bör kriterierna i möjligaste mån utformas så att lokala företag kan delta i upphandlingen. vill att ska ge enskilda medlemsländer större möjligheter att införa strängare regler av miljöskäl i syfte att gå före i miljöpolitiken. Den möjlighet som finns för ett enskilt EU-land är den så kallade miljögarantin, som återfinns i artikel 114 i Lissabonfördraget. Miljögarantin ger en möjlighet för ett EU-land att behålla eller införa hårdare krav än vad den gemensamma miljölagstiftningen kräver. Det är som avgör om lagstiftningen ska tillåtas. I kommissionens bedömning ingår att avgöra huruvida lagen utgör ett dolt handelshinder eller bryter mot den inre marknaden på annat sätt. krävs det att medlemsstaten i fråga har särskilda förhållanden som motiverar strängare regler än de gemensamma reglerna. I praktiken tolkar och miljögarantin mycket strikt. Exempelvis har man tvingat att ta bort förbud mot de hälsofarliga tillsatserna nitrit, nitrat och sulfit i korv. anser att en högre politisk ambition att skydda miljön eller människors hälsa i sig bör vara skäl för att godkänna strängare regler i ett medlemsland. Därför behövs en revidering av artikel 114 så att det framgår att en högre miljöambition i sig ska vara tillräckligt för att införa eller behålla strängare miljöregler i ett EU-land. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatutmaningen är i högsta grad global, och utöver ansvarsfulla nationella åtaganden för minskade utsläpp krävs gemensamma kraftansträngningar internationellt. Genom att visa att det går att kombinera låga utsläpp med god ekonomisk utveckling kan bidra till att slå hål på den internationellt sett alltför förhärskande myten om motsatsen. Klimatförändringarna kräver såväl regionala, nationella som globala lösningar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Det europeiska beroendet av rysk gas bidrar till utsläpp av koldioxid och instabilitet. Flera EU-länder har inte ställt om från kolberoende medan andra ökat sitt beroende av fossila källor genom att stänga ner kärnkraft eller investera för lite i förnybara källor. ska fortsätta driva på för att EU ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. har mycket låga koldioxidutsläpp från energiförbrukning, det vill säga de utsläpp som kommer från el- och värmeanvändning i industri och hushåll. Detta beror på att en så stor del av den svenska industrins elförsörjning kommer från kärnkraft och vattenkraft. I transportsektorn har utsläppen från vägtrafiken minskat . Det kvarstår dock utmaningar med att kraftigt minska utsläppen av koldioxid, partiklar och andra miljögifter. Därför krävs politiska initiativ för att minska utsläppen från trafiken. På landsbygden är det ofta svårt att få vardagen att gå ihop utan bil, men de som bor i städerna kan ofta minska sitt bilresande relativt enkelt. En effektiv samhällsplanering har förstås stor betydelse, som en smart kollektivtrafik och incitament för mer gång- och cykeltrafik men också utveckling av ny teknik och bredbandskapacitet som möjliggör arbete på distans i större utsträckning. Cykling har stor utvecklingspotential med goda miljö- och klimateffekter såväl som hälsoeffekter. Cykeln måste på ett tydligare sätt ses som ett eget trafikslag och prioriteras i stadsplanering och infrastrukturinvesteringar. Utsläppen från lastbilar har minskat , tack vare ökad användning av biobränsle. Det är en välkommen utveckling, för att reducera den tunga vägtrafikens bidrag till koldioxidutsläppen. Vi vill därför att den tunga trafiken före personbilstrafiken blir föremål för en ny fordons- och bränslebeskattning som tar fasta på fordonets miljöpåverkande bränsle, ålder och trängsel i beskattningen utifrån ett digitalt övervakningssystem. Den offentliga sektorn har en viktig roll som normerande för åkeribranschen och bussbranschen. Vid upphandlingar ska det anges vilken miljöprestanda som ska uppnås, snarare än vilken typ av fordon eller bränsle som ska användas. Uppföljningen av kraven behöver också förbättras. lovade de rika länderna att, , mobilisera 100 miljarder USD i stöd till fattiga länders klimatarbete. Den gröna klimatfonden (GCF) bildades vid klimatmötet i . Syftet med fonden var att fram samla in 100 miljarder USD som ska användas för klimatanpassning i de länder som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Den gröna klimatfonden startades för att hjälpa utvecklingsländer att utvecklas på ett hållbart sätt. Av fondens medel ska användas för anpassningsåtgärder och till åtgärder för utsläppsminskning. av andelen som går till anpassningsåtgärder ska gå till små ö-stater, de minst utvecklade länderna och , och resten till övriga utvecklingsländer. Den budget som utarbetats av och och som beslutade om innehöll 1 miljard extra i klimatbistånd. Det ökade klimatbiståndet användes dels till den gröna klimatfonden GCF, dels till Sidas insatser inom miljö- och klimatområdet i , , , , och . Satsningen väntas stärka ländernas kapacitet och förmåga att genomföra nationella åtaganden under . I regeringens budgetproposition har avsatts till GCF till 2023. föreslår att bidrag till den gröna klimatfonden GCF ska utökas med en halv miljard i förhållande till regeringens förslag. Detta finansieras inom utgiftsområde 7. Ett utvecklat system för handel med utsläppsrätter Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat utsläppshandelssystem inom EU är effektiva styrmedel för minskade utsläpp och ett bättre klimat. EU:s mål för minskade utsläpp och energieffektivisering spelar en central roll i arbetet mot miljöförstöring och klimatförändring. har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter (ETS) som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Systemet omfattar industrisektorn och energiproduktion, som tillsammans står för av utsläppen inom EU. Vi anser att handelssystemet med utsläppsrätter successivt bör utvidgas till att omfatta även övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet, exempelvis hushåll, jordbruk och icke-industriellt näringsliv. Förbud mot utvinning av skiffergas Utvinning av skiffergas innebär stora miljörisker och bidrar till klimatförändringen. Miljöriskerna vid utvinningen av skiffergas är stora, och de kemikalier som används är mycket giftiga även i små mängder. För kringboende och allmänhet kan konsekvenserna bli förödande. Vissa länder, exempelvis och har beslutat att helt skrinlägga alla planer på utvinning av skiffergas. föreslår att utvinning av skiffergas ska vara förbjudet i . förekommer ingen utvinning av skiffergas i . Utvinningen av skiffergas i har påverkat den globala prisbilden på fossil energi. Inflödet av naturgas på en marknad som tidigare haft höga priser på både olja och naturgas har inneburit ett prisfall för fossil energi. Detta försämrar möjligheterna för förnybar och klimatneutral energi. Skiffergasen är därmed ett stickspår som cementerar fossila strukturer.