mot · H8023128 · 2020-10-06 00:00:00 — Förslaget beräknas minska utgifterna i statens budget med 2021. 11 Grundtrygghet för barnfamiljer har en vision om en barndomsgaranti, som bland annat innebär att samhället, så långt det är möjligt, garanterar en trygg uppväxt för barn. Starka och trygga familjer är en nödvändig förutsättning för harmoniska samhällsförhållanden och politikens uppgift är att stödja familjerna utan att inkräkta på deras handlingsfrihet. Att familjer ges rätt förutsättningar att knyta band och kunna spendera tid tillsammans under de viktiga småbarnsåren är oerhört viktigt. Familjepolitiken ska vara flexibel för att ge alla barnfamiljer rätt förutsättningar. 11.1 Stärk de socioekonomiskt svaga barnfamiljerna förslag: Inkomsttaket för bostadsbidraget ska höjas med och intervallet för bostadskostnaden ska höjas med . Bostadsbidraget är en viktig extra trygghet för barnfamiljer med låga inkomster. lever i sammanhanget en alltför stor del barn i ekonomiskt svaga familjer, vilket för barnen kan innebära flera negativa konsekvenser. Det är exempelvis vanligare att barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer utsätts för mobbning. Det påverkar även barnens möjlighet till fritidsaktiviteter samt kan leda till sämre resultat senare i skolåldern. Det bör vara en självklarhet att barnfattigdom inte ska finnas i . Bostadsbidraget är ett av de viktigaste instrumenten som finns för att komma tillrätta med fattigdom då bidraget riktas särskilt till dem som har det svårast. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 11.2 Bidrag till förstföderskor förslag: Ett engångsbidrag till förstföderskor på ska införas. Som ett familjevänligt parti vill införa ett nytt bidrag till förstföderskor. Detta ska vara ett engångsstöd som utgår till förstföderskor och förstagångsadoptivföräldrar och ska kunna täcka en del av de engångskostnader som uppstår i samband med första barnet. Givetvis är det viktigt att varje familj, så långt det är möjligt, på egen hand skapar ekonomiska förutsättningar för familjebildning, men det är ändå viktigt att den nya familjen får ett extra stöd. Bilbarnstol och barnvagn är exempel på utgifter där också säkerheten för barnet utgör en viktig aspekt. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 11.3 Graviditetsdagar och mödravårdsbesök förslag: Rätt och rätt till tillfällig föräldrapenning för besök hos mödravården ska införas. anser att det, särskilt under graviditetens sista fas, ska finnas förutsättningar för lugn och harmoni för såväl mamman som det ofödda barnet. Kvinnor som på grund av ett ansträngande yrke upplever besvär, har möjlighet till graviditetspenning. Denna kan erhållas före beräknad födsel. Trots detta nekas många denna avlastning med följden att de tvingas fortsätta att arbeta heltid, trots höggraviditet och inte sällan med fysiskt påfrestande arbetsuppgifter. Därför är det ambition att det ska bli lättare att beviljas ersättning från den före beräknad förlossning. Dessutom bör kvinnor ha rätt med graviditetspeng, som kan tas ut före beräknad förlossning, oavsett om man har behov av det i förhållande till sitt arbete eller inte. Från den tidpunkt då graviditeten är bekräftad ska båda föräldrarna ha en lagstadgad rättighet att få ledighet från sitt arbete för att kunna delta vid besök i mödravården. Båda föräldrarna ska ha en möjlighet att ansöka om en ny form av tillfällig föräldrapenning för besök hos mödravården. De ordinarie föräldrapenningdagarna ska inte behöva användas till detta före de före beräknad förlossning som båda föräldrarna numera har rätt att ta ut föräldrapenning för vid mödravårdsbesök. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 11.4 Barnpension och efterlevandestöd förslag: Regelverket för barnpension och efterlevandestöd ska skärpas. Barnpension och efterlevandestöd betalas ut automatiskt i de fall både barn och den förälder det gäller var bosatta i för dödsfallet. En ansökan krävs dock när den efterlevande är ett barn som är bosatt i , men vars avlidna förälder inte var att anse som bosatt i . Prognosen för efterlevandestöd har ökat delvis på grund av fler nyanlända barn vars ena eller båda föräldrar saknas samt ändrad praxis som innebär att intyg från andra länder är ett absolut krav för att beviljas efterlevandestöd utan lämnas på ”heder och samvete”, vilket framgår av proposition 2017/18:150. I dessa fall menar vi att systemet är alldeles för osäkert som det är . Det är vår mening att efterlevandestöd i första hand kopplas till barn som är bosatta i som innehar medborgarskap i alternativt i annat EU-/EES-land samt att den förälder som efterlevandestöd kopplas till ska inneha svenskt medborgarskap alternativt EU-/EES-medborgarskap eller vara folkbordförd i vid dödsfallet eller försvinnandet. Förslaget beräknas minska utgifterna i statens budget med . förslag: Underhållsstödet ska höjas. Utgångspunkten måste vara att föräldrar tar sitt ansvar för att betala underhållsbidrag utan att staten och ska behöva gå in som mellanhand och betala ut underhållsstöd. är det viktigt att barnet eller barnen i fråga inte ska drabbas och komma i kläm på grund av att den bidragsskyldiga föräldern inte betalar. Underhållsstödet är oftast betydligt lägre än de underhållsbidrag som borde betalats, vilket ofta leder till konflikt mellan föräldrarna. För att minska skillnaden och göra stödet mer förutsägbart och anpassat efter verkligheten vad gäller inkomster och utgifter vill stärka underhållsstödet. Vidare bör det ske en översyn gällande hur systemet kan utformas så att de nödvändiga höjningarna som sker på grund av inflationen inte kommer med mellanrum utan indexeras och kopplas till faktisk inflation och följer prisutvecklingen på årsbasis. Tabell 11 Offentligfinansiell effekt av att räkna om beloppet för underhållsstöd med prisbasbeloppets utveckling, –2023, miljarder kronor Källa: SCB, Fasit version 8:3. Förslaget beräknas inte ha någon offentligfinansiell effekt 2021. 12 Trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning En viktig del av samhällskontraktet handlar om ekonomisk trygghet för dem som av olika anledningar inte kan försörja sig på den reguljära arbetsmarknaden. Det kan handla om tillfällig arbetslöshet, sjukdom eller permanenta funktionsvariationer. Problemet är att välfärden är satt under hård press och många upplever sig orättvist behandlade. Det är dags för politiker att återupprätta grundtryggheten i . utgångspunkt är att den som är sjuk ska få bästa tänkbara rehabilitering och grundläggande ekonomisk trygghet. Den som har möjlighet att bli frisk ska erbjudas bästa tänkbara förutsättningar och incitament att återgå i arbete. 12.1 Rehabilitering före utförsäkring förslag: Sjukskrivna från dag 180 ska endast prövas mot arbetsmarknaden inom sitt kompetensområde. Efter dag 180 i gällande rehabiliteringskedja ska den försäkrade prövas mot arbete på hela arbetsmarknaden om det inte bedöms att denne kan återgå i arbete eller om det anses oskäligt att pröva mot hela arbetsmarknaden. Just vid dag 180 har många drabbats av utförsäkring och enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) håller inte bedömningarna vid dag 90 och 180 i rehabiliteringskedjan tillräckligt god kvalitet. Den som anses permanent oförmögen att återgå till sitt tidigare yrke måste förr eller senare prövas mot andra branscher. finns dock ett värde i att tillvarata den kompetens som den sjukskrivne redan besitter. föreslår därför en reform där den som är sjukskriven från dag 180 enbart prövas mot en bredare arbetsmarknad än endast sin tidigare arbetsplats, men enbart mot yrken inom sitt kompetensområde, 365. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 12.2 Höjt tak för bostadstillägg för den med sjukersättning förslag: Taket i bostadstillägget ska höjas till . Bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning är ett behovsprövat stöd som når de mest ekonomiskt utsatta. Det finns även ett bostadstillägg för pensionärer vilket höjdes från max till max . anser att människor som har en permanent sjukdom eller funktionsnedsättning ska få lika villkor som pensionärer. Därför föreslår vi att bostadstillägget stärks för att ligga på samma nivå som för pensionärer, bland annat genom att taket och maxbeloppet höjs till samma nivå och utifrån samma regelverk som för pensionärer. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 12.3 Sjukersättning för ökad trygghet och rehabilitering förslag: Möjligheten till tillfällig sjukersättning ska återinföras och garantinivån ska stärkas. menar att den som är kroniskt sjuk ska ha en ekonomisk trygghet. De som är mest utsatta är de som har garantiersättning inom sjukersättningen. vill därför stärka sjukersättningen med för att öka den ekonomiska tryggheten för några av de mest utsatta i samhället. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 12.4 Flyktingundantaget i sjuk- och aktivitetsersättningen förslag: Rätten att tillgodoräkna sig tid i hemlandet som försäkringstid för flyktingar och skyddsbehövande ska avskaffas. Den som troligen inte kommer kunna arbeta till följd av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning kan få sjukersättning eller aktivitetsersättning. Storleken avgörs av ett antal variabler, exempelvis tidigare inkomst, ålder och antal år boende i . Invandrare med uppehållstillstånd på grund av olika skyddsskäl kan dock därtill tillgodogöra sig tid i hemlandet som försäkringstid. föreslår att detta undantag avskaffas. Förslaget beräknas minska utgifterna i statens budget med 2021. 13 Jobb och tillväxt har stora samhällsproblem som åtminstone delvis kan förklaras med att stora grupper står utanför den reguljära arbetsmarknaden. I många fall gäller det människor som faktiskt har potential att arbeta. arbetsmarknadspolitik vilar på pragmatisk grund och följer inga dogmer i form av klassisk höger- eller vänsterpolitik. Den svenska modellen har visat sig framgångsrik i att reglera villkoren mellan arbetstagare och större företag, men vi vill se en större flexibilitet och bättre villkor för små och medelstora företag som förenas med en trygg arbetsmiljö. Mycket av den svenska arbetsmarknads- och åtgärdspolitiken måste dock underkännas av två skäl. För det första är den spektakulärt kostsam och för det andra iögonenfallande ineffektiv. Den oundvikliga slutsatsen är att arbetsmarknadspolitiken måste underkastas reformer som innebär mindre pengar till arbetsmarknadsåtgärder och bättre villkor för i synnerhet mindre företag. Det innebär att avvisar nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsutbildningar. Kommunernas kompensation för slopade etableringsersättningar kompenseras av en avsevärt större ökning av det kommunala utjämningsbidraget. 13.1 Statligt finansierad a-kassa förslag: Arbetslöshetsförsäkringen ska finansieras av staten och administreras på myndighetsnivå i stället för av fackförbunden. Det är uppenbart att alla löntagare behöver ha tillgång till grundläggande trygghet vid sjukdom och arbetslöshet. har sedan riksdagsinträdet framfört att arbetslöshetsförsäkringen bör ses som en del av det generella trygghetssystemet. För att skapa förutsättningar för detta bör arbetslöshetsförsäkringen bli helt statligt finansierad och rent administrativt övertas av . är arbetslöshetsförsäkringen i hög grad skattefinansierad, och därför är det inte mer än rätt att alla löntagare ges möjlighet att ta del av denna trygghet vid arbetslöshet. Kraven för att få ersättning ska kvarstå i nuvarande form men kravet på medlemskap i en a‑kassa ska avvecklas. Det ska också anföras att det är otidsenligt att koppla en så viktig institution som a‑kassan till den i stor utsträckning politiserade fackföreningsrörelsen. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. förslag: Den allmänna löneavgiften för de första två anställda i samtliga företag upp till en taknivå om per anställd och år ska avskaffas. Förslaget ska träda i kraft . Småföretagen har en stor betydelse för ekonomins dynamik och förmåga att skapa nya arbetstillfällen. Åtgärder som underlättar för småföretagen får inte hindra dem från att växa. Företrädare för små företag meddelar ofta att kostnaden för att anställa är alldeles för hög i förhållande till nyanställdas produktivitet, vilket gör det svårare att ta de första stegen med att utveckla småföretag. förordar ett generellt avskaffande av den allmänna löneavgiften för de två första anställda (till en taknivå om per anställd och år), vilket är särskilt gynnsamt för de mindre företagen utan att det ger upphov till tröskeleffekter. Denna lösning är att föredra framför olika sorters särlösningar för exempelvis vissa åldersgrupper, nyanlända eller grupper som stått utanför arbetsmarknaden , vilket i praktiken innebär diskriminering för arbetsmarknaden. Förslaget beräknas minska statens skatteintäkter med 2021 samt förstärka kommunsektorns ekonomi med 2021. förslag: Ett avdrag i sjuklönekostnaderna som motsvarar de faktiska kostnaderna för ett småföretag med upp till nio anställda ska införas. För företag med fler anställda betalas enbart de sjuklönekostnader som överstiger schablonavdraget. I en rapport från Företagarna visar det sig att sjuklöneansvaret har haft en stor betydelse för en fjärdedel av företagarna när det gäller att inte anställa personer utanför familjen. Många företag drar sig för att anställa okända personer som kanske också bär på en risk att bli sjuka. Enligt gällande regler kan företaget tvingas stå för hela sjuklönekostnaden vid sjukdom, vilket förstärker utanförskapet genom att individer med sjukdomshistorik har svårare att få anställning. Det är viktigt att på alla sätt bryta utanförskapet i både ekonomiskt och kulturellt för ökad sammanhållning och starkare ekonomier såväl i hushållen som i den offentliga sektorn. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. förslag: Arbetsförmedlingen ska reformeras i syfte att öppna upp för privata aktörer i förmedlingsverksamheten. Arbetsförmedlingen har som myndighet haft lågt förtroende hos både arbetsgivare och arbetssökande. Myndigheten är både ineffektiv och dyr i drift och vi ser att i stort sett varje försök till reform misslyckas. Lägg därtill att hela arbetsmarknadspolitiken finansierar en stat i staten, ett arbetsmarknadsindustriellt komplex, som gång på gång misslyckas med att förverkliga politikens ambitioner. bör därför Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form avvecklas, medan matchningen på arbetsmarknaden under kontrollerade former öppnas för privata aktörer. Steg i denna riktning har tagits av januaripartierna men det fortsatta reformarbetet måste fortskrida under sträng kontroll och kontinuerlig utvärdering. Under rådande omständigheter har januaripartierna pausat reformarbetet, vilket är förståeligt. premisser kullkastas och i det här läget bör tid och resurser gå till att rädda liv och på alla sätt minimera krisens skadeverkningar. Det är dock vår uppfattning att krisen framgent kommer att belysa reformbehovet. förslag: Arbetsmiljörådgivare ska underställas . då arbetsmiljö och hälsorisker på arbetet är mer aktuella än någonsin finns anledning att rikta uppmärksamheten mot skyddsombuden. De regionala skyddsombuden utses och anställs av fackförbunden. Finansieringen sker till stor del genom skattemedel som betalas ut via . Fackförbundens nära band till Socialdemokraterna har politiserat fackföreningsrörelsen till en sådan nivå att fackförbunden inte längre i första hand fokuserar på att försvara och framföra medlemmarnas intressen utan i stället driver socialdemokratins frågor i en facklig kontext. De som har en annan politisk uppfattning hindras aktivt av facket från att erhålla förtroendeposter trots att de har både kunskap och engagemang, och därtill medarbetarnas förtroende. vill se ett annat system för att främja arbetsmiljöarbetet och vill se oberoende arbetsmiljörådgivare, helt fristående från arbetstagarorganisationerna, i stället underställda . Tid och resurser skulle härigenom läggas på arbetsmiljöarbetet i stället för på en politisk agenda. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. förslag: Statligt subventionerade lärlingsanställningar ska införas. I ett internationellt perspektiv finns många framgångsrika exempel på lärlingsanställningar. vill se över möjligheten att skapa en svensk modell i samarbete med arbetsmarknadens parter, anpassad till de förutsättningar som råder på den svenska arbetsmarknaden. Utgångspunkten ska vara att den som deltar i denna utbildningsinsats ska kunna kombinera gymnasiestudier med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Insatsen ska kunna erhållas efter behov och inte begränsas till någon specifik kategori av arbetssökande. Deltagarnas ersättning under insatsen ska bestå av en procentsats av den av parterna överenskomna ingångslönen. Arbetsgivarna ska erhålla ett handledarstöd individen deltar i insatsen. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. förslag: Ett starta eget-bidrag för yrkesverksamma ska införas. vill se fler småföretag och vill underlätta för människor som har företagsidéer att våga sig på att pröva dessa. ges denna möjlighet främst till arbetssökande. Många yrkesverksamma som bär på företagsidéer vågar av ekonomiska skäl inte säga upp sig för att pröva sin idé. Därför vill vi införa ett starta eget-bidrag för yrkesverksamma. Den administrativa hanteringen bör ligga på och kraven för att erhålla stödet ska vara likvärdiga med de krav som ställs av Arbetsförmedlingen. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. 14 Lands- och glesbygd Svensk landsbygdspolitik under är ett enormt misslyckande, vilket har inneburit förlorad samhällsservice och förlorade arbetstillfällen. Över tid har utflyttningen eroderat landsbygdens befolkningsunderlag och bidragit till överhettade bostadsmarknader och överbelastad infrastruktur i storstäderna. En aktiv och konstruktiv landsbygdspolitik är alltså en nationell angelägenhet. Det finns flera politiska aspekter på landsbygdsutveckling. Sänkta bränsleskatter, bevarat reseavdrag och skattelättnader för småföretag utgör breda reformer som gynnar både stad och landsbygd. Ett livskraftigt näringsliv genererar arbetstillfällen och skatteintäkter över hela landet. De landsbygdsnära näringarna, framförallt jordbruk och skogsbruk, är med sina respektive långa förädlingskedjor av fundamental betydelse inte bara för landsbygden utan för hela ekonomi. Trots relativt goda geografiska förutsättningar för ett både miljövänligt och högproduktivt jordbruk har den så kallade självförsörjningsgraden i sjunkit till . Räknat i kronor och ören producerar vi mindre än hälften av de livsmedel vi konsumerar, ett resultat av att politiker har negligerat lantbrukarnas villkor. Den senaste tidens utveckling understryker att livsmedel inte kan jämföras med vilken handelsvara som helst. I en krissituation måste kunna lita till egna resurser och beredskapslager för att leverera de livsmedel som nationen behöver. Så är inte fallet . 14.1 Satsning på areella näringar förslag: Anslaget för areella näringar, landsbygd och livsmedel ska höjas med 2021. Att det svenska skogsbruket även ges ekonomiska förutsättningar för att vara konkurrenskraftigt och lönsamt är fundamentalt för landsbygdsutveckling. Det är också en grundförutsättning för att skogsindustrin, en av landets viktigaste industri- och exportnäringar, ska kunna fortsätta att vara världsledande. Samhället ska därför, genom , verka för ett aktivt skogsbruk som bidrar till sysselsättning, artbevarande och minskade koldioxidutsläpp. stärker finansieringen för hela utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Detta inkluderar bland annat insatser för skogsbruket, stödåtgärder för fiske och vattenbruk, höjt anslag till och åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. I denna summa ingår exempelvis nedsättning av slaktersättningen, för att kompensera för kostnadsökningar. 14.2 Prioritera svenskt jordbruk förslag: Skatten på diesel för jord- och skogsbruksändamål ska sänkas till dansk nivå (10,per liter). En djurvälfärdsersättning på per mjölkko och år ska införas. Det svenska lantbruket är inne i en negativ spiral och har stora och växande svårigheter. Den allra viktigaste målsättningen just nu är ökad lönsamhet i jordbruket, vilket skulle minska sårbarheten och öka handlingsutrymmet för lantbrukare. Ökad lönsamhet ska skapas genom att minska omkostnader, öka efterfrågan och skapa och tillhandahålla förutsättningar för teknisk utveckling samt ge kostnadsersättning för vissa svenska särkrav. Det är också viktigt att undanröja onödiga hinder, genom minskad administration, förenklingar och en mer tillförlitlig myndighetsprövning och tillsyn. Svenska bönder konkurrerar på samma europeiska marknad som sina danska grannar och anser att det är rimligt att skattenivån gällande olika insatsvaror ska vara densamma. Därför bör återbetalningen av drivmedelsskatt för jord- och skogsbruk justeras, så att svenska bönder ligger på samma (låga) skattenivå som danska bönder. Samma skattesänkning ska omfatta även skogsbruket. budgeterar också för en djurvälfärdsersättning för betande kor på per mjölkko och år. Detta är ett sätt att kompensera för den konkurrensnackdel som svenska mjölkbönder har gentemot andra länder på den inre marknaden, till följd av ett mer långtgående djurskydd och beteskravet. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. Ett fungerande utbildningssystem är en direkt förutsättning för demokrati, kultur och hela det svenska kunskapssamhället. När etnisk och religiös segregation raserar samhällets strävan mot ett någorlunda jämlikt samhälle, framstår lika förutsättningar för unga människor alltmer som en utopi. Hur den tilltagande segregationen kan hanteras och i slutändan rullas tillbaka beror i hög grad på hur väl utbildningskedjan fungerar, från förskola till högre utbildning. Vidare står arbetsmarknaden och hela samhället inför stora omvälvningar, vilket ytterligare understryker behovet av verklighetsanpassad utbildning. Många skolfrågor hanteras på nivå, men förespråkar ett statligt huvudmannaskap för skolan och en, i vissa avseenden, starkare statlig styrning. 15.1 Slopat karensavdrag och förskolemiljard förslag: Karensavdraget för skol- och förskolepersonal ska avskaffas. Arbetsmiljön och arbetsvillkoren för anställda inom förskolan ska förbättras. Barn behöver ges goda förutsättningar och få uppmärksamhet och omsorg i förskolan. I många fall drabbas förskolepersonal av hög arbetsbelastning, underbemanning och för många bisysslor. Detta leder till ökat antal sjukskrivningar, utbränd personal, hög personalomsättning samt till försämrad trygghet och kontinuitet för barnen. En riktlinje bör vara max fem barn per förskolepersonal. Detta skulle innebära en kostnadsökning inom kommunerna på 1,3–1,, vilket motsvarar lönekostnaden för 3 100 fler heltidstjänster. [40] Denna satsning ryms delvis inom det generella tillskottet till kommunsektorn. förespråkar därutöver ett slopat karensavdrag för fritids‑, skol- och förskolepersonal. Personalen utsätts för smittorisk och genom slopat karensavdrag får förskolepersonal bättre möjlighet att stanna hemma i stället för att sprida smitta på sin arbetsplats. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 2021. [41] [42] 15.2 Höjd status för läraryrket förslag: En karriärtrappa med stärkt löneutveckling för lärare ska införas. Regeringens system med förstelärartjänster ska ersättas med en genomgripande reform med en karriärtrappa i flera steg. Lärarnas vidareutveckling sker stegvis med krav på prestation, vidareutbildning, ansvarstagande och mentorskap för yngre kollegor. Det långsiktiga målet är att de lärare som satsar på sitt yrke ska ha avsevärt bättre möjligheter till löneutveckling än vad som är fallet . I samband med detta ska systemet med förstelärartjänster reformeras om. Förslaget beräknas öka utgifterna i statens budget med 0,33 miljarder . förslag: Jourklasser ska införas.