mot · H8022211 · 2020-10-05 00:00:00 — En konkurrenskraftig svensk sjöfart ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett sjöfartsråd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort farledsavgifter från sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort kostnader för isbrytning från sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lotsavgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör tillsätta utredningen av finansieringsmodell och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler fartyg bör ges möjlighet att omfattas av tonnageskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stämpelskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör verka i internationella samarbeten som berör sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör göra en översyn av trafikflöden i hamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att genomföra en farledsfördjupning i hamn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en farledsfördjupning vid Malmporten möjligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om pråmtrafik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda arbetet med byggnation av slussar och jordskredssäkring av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att farledsavgiftsbefria trafik på inre vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lotsverksamheten på inre vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en trygg och säker sjöfart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kollektivtrafiken på vatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regleringsbrevet till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet säkerhetsklassade torrhamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra fjärrlotsnavigering av fartyg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fler alkobommar i hamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra svenska intressen i särskilt otrygga farvatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utmärkningen av sjökort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att koldioxidläckage ska tas med i beräkningarna i nya miljöförslag som berör sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljöregler som berör sjöfarten som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svaveldirektivet som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att NOx-direktivet som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga strategisk forskning inom sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över farledsavgifternas miljöstyrning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad K-märkning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmåner för K-märkta fartyg och tillkännager detta för regeringen. Genom vårt geografiska läge utgör i det närmaste en ö uppe i norr. har en enormt lång kuststräcka med över 50 hamnar. Ur ett svenskt perspektiv är detta positivt eftersom frakt med fartyg är det mest effektiva sättet att frakta gods. Att frakta gods på vattnet är även effektivt ur miljösynpunkt och minskar belastningen på vägar och järnvägar. fraktas av allt gods med fartyg. Sjöfarten är viktig särskilt för industrin och näringslivet på grund av stor export från gruvnäring och skogsindustri. ser sjöfartens stora betydelse för hela transportsystemet. Vår strategi för en konkurrenskraftig svensk sjöfart sträcker sig dock inte enbart till fartyg som trafikslag eftersom vi menar att alla trafikslag bör vara inkluderade och tas med i en heltäckande transport- och infrastrukturplanering. I ett väl fungerande och hållbart samhälle bör förutsättningar skapas för sjöfarten att samverka med övriga trafikslag, oavsett om det gäller leveranser av produkter till en lokal butik på den svenska landsbygden, frakt av fordon till den internationella gruvindustrin, lokala sjötransporter eller internationell passagerartrafik. Även central myndighetsutövning och viktiga samhällsfunktioner som försvar, sjukvård och polis är i stort behov av båt och fartyg som transportmedel med tillhörande infrastruktur. Utöver sjöfarten och de övriga trafikslagens roll i samhället vill vi även lyfta fram vikten av digital infrastruktur. Lastbil och tåg är sjöfartens största konkurrenter. Sjöfarten har stora volymfördelar i jämförelse, men det tar att komma fram till slutdestinationen. Fartyg fraktar allt ifrån sten, olja, salt och bilar, men även produkter ifrån näthandeln. var det vanligt med styckegods i sjöfarten men för att få en snabbare hantering i hamnarna lastas det mesta numera i containrar. De största fartygen lastar ca 20 000 TEU (20-fotscontainer)[1], jämfört med 1–3 TEU för en lastbil. Sjötransporter utgör grundbulten i svensk industri, men behöver samordnas med övriga trafikslag för att generera en heltäckande infrastrukturplanering. är ett exportberoende land med ett exportvärde som motsvarar av BNP. [2] Svensk varuexport består i hög grad av industrivaror, såsom fordon, maskiner och skogsindustriprodukter, vilka nästan uteslutande fraktas med fartyg. har även ett stort behov av import av exempelvis olja, bilar samt el- och teleprodukter. Den grundläggande infrastrukturen är viktig oavsett vilka varor och tjänster som transporteras till och från . Hamnarna specialiserar sig ibland på en viss sorts gods, men det finns även blandhamnar där all sorts trafik hanteras som exempelvis containrar, ro-ro, styckegods samt passagerare. Det är viktigt att konkurrensen sker på likvärdiga villkor på den globala marknaden. En snedvriden konkurrens kan uppstå om svenska fartyg tyngs med skatter och avgifter eller andra pålagor som fartyg med annan flagg inte belastas med. Exempel på tidigare snedvridning är att var det enda sjöfartslandet inom EU som saknade systemet för förenklade skatteregler, så kallad tonnageskatt. Införlivandet av svaveldirektivet i bland annat och , det så kallade SECA-området, har fått vissa snedvridande effekter. Fartyg som trafikerar svenska vatten och anlöper en hamn betalar farledsavgift – en avgift som bland annat och tar ut. har till skillnad från sänkt sina farledsavgifter för att inte belasta sjöfarten alltför mycket när svaveldirektivet infördes. Även kommande regelverk gällande utsläpp av kväveoxider, NOx i NECA-området, kan bli till en konkurrensnackdel för svenska fartyg. Oavsett intentionen med dessa pålagor och hur dessa påverkar i sin helhet är konkurrensen global. Tyngs den svenska sjöfarten och svensk industri i alltför stor omfattning resulterar detta i negativt koldioxidläckage och utflaggningar. Den svenskflaggade handelsflottan har minskat drastiskt tillbaka och den svenska handelsflottan minskat med . fanns ca 100 fartyg med svensk flagg som beviljats sjöfartsstöd. Majoriteten av de utlandsflaggade fartygen är registrerade i våra grannländer och . Svensk sjöfart har dock fått större tillväxtmöjligheter i och med att tonnageskatten har införts. Konkurrensmöjligheterna för svensk sjöfart kan uppenbarligen stärkas genom mer rättvisa ekonomiska förutsättningar. värnar om sjöfarten som transportmedel och vill trygga svensk sjöfart genom att minimera utflaggningar, värna arbetstillfällen samt miljö. Vi ser betydelsen av korrekta ekonomiska styrmedel som inte strider mot europeiska konkurrensregler. Långsiktiga konkurrensneutrala villkor ska gälla som skapar en god samsyn mellan marknadens olika parter, både nationellt och internationellt. Handeln som är kopplad till sjöfarten är viktig för att hela samhället ska fungera optimalt och för att företag ska kunna växa och generera arbetstillfällen. Det har fraktats så mycket gods till och från via sjövägen som det gör . Sjöfarten är både direkt och indirekt en stor arbetsgivare. Det sägs att ett jobb till sjöss genererar fyra jobb i land. Med den vetskapen är det viktigt att arbeta för att stärka sjöfartens möjligheter och öka antalet fartyg med svensk flagg. 1 Inrätta ett sjöfartsråd För att stärka den långsiktiga konkurrenskraften och säkerställa en positiv utveckling inom den maritima näringen bör det inrättas en samverkansplattform i form av ett sjöfartsråd. Rådet bör ges mandat att ta fram en långsiktig strategi för hela den maritima näringen och rapportera till regeringen. Rådet bör ha en allsidig sammansättning och bestå av bland annat den maritima industrin, fackliga parter, berörda myndigheter, samt forsknings- och utbildningsinstitutioner. Även internationell kompetens i form av organisationer kan ingå. Fokus bör vara att lägga fram förslag för stärkt svensk sjöfart med liknande villkor och förutsättningar som konkurrerande sjöfartsnationer. Rådet bör även identifiera tillväxthämmande faktorer inom hela sjöfartsområdet – såväl oceantrafik, kustsjöfart som trafik på de inre vattenvägarna. mål bör vara att ta fram väl förankrade underlag som kan ligga till grund för politiska beslut. och är ett par av få länder som tillämpar farledsavgifter. halverade sina farledsavgifter när SECA-direktivet infördes för att inte kostnaden skulle skena iväg ytterligare för den finska sjöfarten. har i stället infört en ny avgiftsmodell, som fått vissa svenska redare att slå bakut på grund av höjningar på . Farledsavgifterna bidrar till finansiering av övriga verksamheter som till exempel isbrytning. En satsning på sjöfarten handlar i ett första skede om att skjuta till extra medel till och lyfta bort kostnader ifrån den svenska sjöfarten som till exempel farledsavgifter. 3 Kostnader för isbrytning Isbrytning är viktigt för säkerställa att alla svenska hamnar kan ha öppet året runt. Isbrytarna ger även fartyg assistans genom att övervaka, dirigera och bogsera. Sjöfartens kostnader för isbrytning, som ligger på 250–beroende på mängden is, bör sänkas eller tas bort. Lotsen bidrar genom sin kunskap om farleden och erfarenhet av att manövrera många olika typer av fartyg, till att säkerheten samt tillgängligheten kan upprätthållas då fartyg trafikerar svenskt vatten. Sjöfarten som trafikerar betalar så kallade lotsavgifter, som i sin tur delvis finansierar verksamheter. Lotsavgifterna behöver ses över eftersom fartygen är allt bättre tekniskt utrustade och har en bättre manöverförmåga, vilket gör att behovet av lots minskar. Förhoppningsvis kommer antalet sjötransporter att öka om redare får rimligare kostnader. är ett affärsverk som delvis finansieras av farledsavgifter som erläggs när ett fartyg anlöper en hamn. För att minska fraktkostnaderna blir fartygen större, och större fartyg ger färre anlöp. tvingas därmed att höja farledsavgifterna för att få ekonomin att gå ihop. Effekten av höjda avgifter blir att redare som trafikerar hamnar mer frekvent med mindre fartyg får minskad lönsamhet och kan tvingas sluta anlägga svenska hamnar, vilket i sin tur resulterar i än högre farledsavgifter eftersom färre betalar. Det här är en negativ spiral där gods riskerar att lämna sjöfarten för att istället transporteras på exempelvis lastbil. roll och organisation behöver ses över i och med att marknaden förändras. Vår vision är att verket slutligen anslagsfinansieras och i större omfattning fokuserar på att stärka sjöfartens roll. Regeringen har genom ett tillkännagivande fått i uppdrag att utreda hur man kan förändra finansieringsmodell. Regeringen bör skyndsamt tillsätta utredningen för att möjliggöra en konkurrensstark svensk sjöfart. Svensk sjöfart har fått större tillväxtmöjligheter genom förenklade skatteregler i och med den införda tonnageskatten. Sjöfarten är dock fortsatt hårt konkurrensutsatt och behöver mer likvärdiga villkor i förhållande till andra nationer. Det är därför olyckligt att finansieringen av tonnageskatten delvis tas från sjöfartsstödet, eftersom detta motverkar syftet med tonnageskattesystemet. Syftet är att behålla fartyg under svensk flagg och försöka öka antalet fartyg i det svenska registret. Fler svenska fartyg ger utbildningsplatser och genererar fler landbaserade arbeten. Svensk sjöfart är positiv till tonnageskatten, men vill se att fler fartyg omfattas av den blå skatten. Sjöfart är ett i grunden klimatsmart transportslag, och svenska rederier ligger långt framme avseende utvecklingen av miljövänliga fartyg. Det är viktigt att sjöfarten ges sunda konkurrensförhållanden och kan bidra till att möta klimatutmaningar. Att utrusta fartyg med miljöteknik som går utöver minimikraven innebär stora investeringar. För lån i kreditinstitut krävs en säkerhet, vilken garanteras genom pantbrev. Vid utfärdande av pantbrev utgår i en särskild stämpelskatt på av inteckningsbeloppet. I och med att fartygsinvesteringar kan uppgå till , och i vissa fall miljardbelopp, utgör stämpelskatten en betydande kostnad. Rederier som vill ligga i framkant och investera i miljöteknik utöver dagens lagstiftningskrav måste räkna med en högre kostnad för stämpelskatt. Flertalet länder har avvecklat stämpelskatten i syfte att öka inflaggningen eftersom man har noterat att stämpelskatten motverkar att fartyg kommer in under deras tonnageskattesystem och därmed minskar de samlade skatteintäkterna. För att öka antalet svenskflaggade fartyg och få en renare flotta än vad lagstiftningen kräver bör man se över regelverket med stämpelskatt för fartyg. Sjöfarten är ett prioriterat område för internationella samarbeten. Sjöfartsorganisationer som (), som är en mellanstatlig rådgivande sjöfartsorganisation och lyder under FN, har fördelar. IMO arbetar med olika frågor som berör internationella sjöfartsfrågor, som att inrätta och anta bestämmelser om ruttsystem. Det är positivt för och för sjöfartens företrädare att fortsättningsvis verka för internationella samarbeten som berör sjöfarten. 9 Översyn av trafikflöden Infrastrukturen i och runt olika typer av hamnar är en grundförutsättning för god sjöfart. Om passagerare, information eller gods inte kan ta sig till eller från en hamn spelar det ingen roll hur stor kapacitet hamnen har eftersom leveransen stöter på fysiska, digitala men även juridiska hinder. För många hamnar är därmed vägar, digital infrastruktur och järnväg av stor betydelse för att hamnen ska fungera optimalt. bör göra en översyn av trafikflöden i hamnar. 10 Farledsfördjupning i hamn För att kunna nyttja sjöfartens kapacitet maximalt måste farleder och hamnar vara tillräckligt djupa för att kunna ta emot de nya och större fartyg som byggs för att klara den hårda konkurrensen. hamn är i behov av farledsfördjupning för att klara av den kommande direkttrafiken med den nya typen av fraktfartyg. Beslut i frågan är taget, vilket vi välkomnar. 11 Farledsfördjupning vid Malmporten Större fartyg kan transportera mer gods till ett billigare pris per enhet men även generera större miljönytta. Malmporten, som är kopplad till gruvnäringen uppe i norr, är i behov av farledsfördjupning. Byggstarten för projektet är satt till 2024, men det är önskvärt att tidigarelägga detta. Pråmtrafik är energi- och miljöeffektivt. Ett enda modernt pråmfartyg kan lasta lika mycket gods som 100 lastbilar, men har enbart en lastbilsmotor som framdrift. Med pråmfartyg i city- och regionlogistik kan antalet tunga lastbilstransporter minskas. Genom att minska antalet tunga transporter optimeras transportflöden och transportsystemet blir mer effektivt och hållbart. Pråmfartyg är högteknologiska och specialiserade för olika typer av last som containrar, bulk, bränsle och tex ro-ro-laster. Pråmfartyg är långa, smala och har ett lågt djupgående. De trafikerar enbart klassade inre vattenvägar och är anpassade för trafik i trånga miljöer, sjöar och kanaler samt för att gå under låga broar i stadsmiljöer. Självlastande pråmfartyg med egen kran är dessutom inte beroende av en etablerad hamn utan kan anlöpa enklare kajanläggningar och lastplatser. För att möjliggöra pråmtrafik i större utsträckning än kan blickarna riktas mot och där trafiken med pråm har utvecklats . för inre vattenvägar ger möjlighet att sätta våra egna regler eftersom våra vattenvägar inte passerar ett annat land. möjliggjordes inre vattenvägar i men inget har gjorts för att öka trafiken. Regelverket för inre vattenvägar ska ses över för att främja pråmtrafik på skyddade vatten. I översynen bör det även utredas om lotsplikt och farledsavgifter kan tas bort. 13 Slussar och jordskredssäkring För att ta sig från till via sjövägen på måste ett antal slussar passeras. Dessa slussar har enligt en maximal livslängd till 2030 och måste bytas ut mot nya . Annars kommer trafiken på att behöva stängas ned. har stora möjligheter att via pråmtrafik kunna frakta gods som går på lastbil och järnväg. Om pråmtrafiken kommer igång kan gods motsvarande 50 000 lastbilar gå sjövägen istället för på vägarna[3]. är även viktig som bland annat ett populärt turiststråk och som försörjare av dricksvatten till . Runt älven finns mycket kvicklera vars egenskaper gör att lerjordens hållfasthet försämras dramatiskt om leran skakas om. Om ett skred inträffar kan det omfatta ett större område än beräknat och därmed få stora konsekvenser för ända till och de sex kommuner som ligger i direkt anslutning till älven. Vi ser därmed betydelsen av att jordskredssäkra älven i närtid. För att minska kostnaden för jordskredssäkringen görs detta lämpligen i samband med renovering eller ombyggnation av slussarna. Ansvaret för att skredsäkra älven bör tillfalla staten, eftersom jordskredssäkring riskerar att utebli om en alltför stor kostnad läggs på enskilda villaägare och små kommuner. Kommuner och fastighetsägare kan få bidrag för att skredsäkra marken runt älven. Att skredsäkra och säkra infrastrukturen fullt ut bör vara statens ansvar. Bolaget är beroende av älven för elproduktion. Regeringen bör påskynda arbetet med att jordskredssäkra älven och med att bygga av nya slussar för att säkra sjöfartstrafiken i . Regler gällande inre vattenvägar (IVV) är ett begrepp som började tillämpas när sjöfartsnäringen visade intresse för regelförenklingar avseende inlandssjöfart. Fartyg anpassade för inlandssjöfart tillåts bara trafikera områden som definierats som inre vattenvägar. Kraven för dessa är inte lika omfattande som för havsgående fartyg, vilket beror på att länder som har inre vattenvägar själva har rätt att sätta dessa regler. I kan regelförenklingen nyttjas, bland annat på , och från ut till kusten via sluss. Det innebär en stor möjlighet för sjöfarten att skapa nya flöden som pråmtrafik på våra inre vattenvägar och därmed även möjliggöra att gods på väg flyttas över till sjöfart. Distanslotsning och borttagande av farledsavgifter skulle öka incitamenten att vilja trafikera inre vattenvägar. ska ges i uppgift att farledsavgiftsbefria trafik på inre vattenvägar. 15 Lotsverksamhet på inre vattenvägar De inre vattenvägarna består av sjövägarna till Mälar- och Vänerhamnar. Ökad trafik på dessa utvecklar och förbättrar transporterna i . Mer godstransporter på vattenväg i stället för landsväg gör transportsystemet både säkrare och bättre för miljön. För att möta ett ökat intresse från sjöfartsnäringen för inlandssjöfart ska ges i uppgift att skyndsamt se över behovet av lotsverksamhet på inre vattenvägar. 16 Kollektivtrafik på vatten Endast en procent av kollektivtrafik består av båttrafik, trots att en stor del av befolkning bor intill kuster. ökar belastningen på kollektivtrafiken på land. Det finns en stor potential att utveckla kollektivtrafiken till sjöss. Varje stad har sina möjligheter och problem. En utmaning i är exempelvis vädret. Mycket regn och kalla vintrar kräver skydd på hållplatserna, och vädret påverkar båtarnas kapacitet. Många permanentboende bor i skärgården, och har turister och fritidsboende sina behov och önskemål på båttrafiken. Det är viktigt att hitta en balans som ger så många som möjligt en välfungerande kollektivtrafik, inte minst med tanke på trängseln i städerna. För att få till mer kollektivtrafik på vatten bör man se över upphandlingsregler, vilka ofta är problematiska för mindre trafikföretag. En översyn behövs där fastighetsägare ges möjlighet att bygga hållplatser vid sina fastigheter. 17 Trygg och säker sjöfart Säkerheten för fartyg som farligt gods eller tusentals passagerare måste tas på största allvar. Även lastning och lossning på land, samt säkerhetsrutiner på terminaler och ombordstigning, kräver mycket hög säkerhet. Oavsett kapten, matros eller markbunden personal är det av största vikt att ha säkra arbetsrutiner att följa om något oförutsett händer. De som arbetar till sjöss har dock i väsentliga avseenden andra förutsättningar att ta hänsyn till, än de som exempelvis arbetar på land, gällande bland annat brand, akut sjukdom och grundstötning med utsläpp som resultat. Arbetet med att förebygga olyckor på sjön är speciellt eftersom förhållandena är extra svåra när olyckor även kan få omfattande påföljder för djur och växtlighet. Säkerhetsarbetet både till land och till sjöss behöver prioriteras. färjerederi trafikerar 40 linjer i hela med sina 70 vägfärjor. görs en miljon anlöp och 13 miljoner fordonstransporter inklusive godstransporter. Färjorna gör det möjligt att bo i kustnära områden och i skärgården. De skapar attraktiva lösningar på trafikproblem och öppnar genvägar i storstadsområden. Färjerederiet transporterar 22 miljoner personresor, varav 1,4 miljoner gående och kollektivtrafikresande. För att möjliggöra mer trafik med Färjerederiet bör regleringsbrevet till ses över. Detta för att möjliggöra trafik med gång- och cykelfärjor där det är samhällsekonomiskt och miljömässigt klokt och där man inte konkurrerar med befintlig trafik. Fler torrhamnar, så kallade dryports, behöver användas för att få mer plats och effektivare flöden. En container som anlöper till hamn lastas direkt på tåg utan att förtullas och transporteras sedan exempelvis till eller till en torrhamn, där containern lastas av och förtullas. Genom snabb flytt av containern tar den inte upp onödig plats i hamnen. Ska detta fungera optimalt bör torrhamnarna klassas enligt gällande som infördes av efter terrordåden 9/11. Säkerhetsklassningen bygger på ett skalskydd med övervakning och utbildad personal. Antalet säkerhetsklassade torrhamnar ska utökas. En lots har extra stor kännedom om de farvatten där lotsen är verksam – från grund och sandbankar till havsströmmar och avdrift. Med sin erfarenhet hjälper lotsen kaptenen att styra sitt fartyg till hamn eller förbi trånga passager. Lotsens arbete kan komma att förändras i och med att ny teknik införs, både till sjöss och på land. Det finns en pågående övergång till fjärrstyrning inom ett flertal arbetsområden i olika branscher.