mot · H7023606 · 2020-04-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:99 Vårändringsbudget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera det begränsade tillskottet till korttidsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utvärdera kommunernas och regionernas behov av resurser med anledning av den ökade belastningen på sjukvård och omsorg samt minskade intäkter med anledning av coronapandemin, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör analysera omfattningen av de extraordinära kostnader för sjukvård och äldreomsorg som kommuner och regioner har drabbats av med anledning av coronapandemin, och detta tillkännager för regeringen. De politiska beslut som fattas kommer att prägla hela det svenska 20-talet. Vilken framtid ska de som går i skolan ha att se fram emot? Hur ska de integrationsproblem som var omfattande redan innan coronapandemin lösas om hela branscher nu slås ut? Hur ska , som hade lägst tillväxt per person i hela EU redan före krisen, kunna finansiera den välfärd vi alla vill ska finnas där när vi som mest behöver den? Hur ska det ökande våldet stävjas och tryggheten öka – även under och efter pandemin? Strategibyte för att rädda jobben Ju fler jobb vi kan rädda , desto snabbare blir ekonomins återhämtning. Det är ingen vanlig kris som slår ut svenska jobb. Den kris befinner sig i är snarare att likna vid en naturkatastrof. Därför bör krispolitiken fokusera på att svenska företag kan övervintra och att vi sedan när ekonomin öppnas upp kan lägga all kraft på att lösa de strukturella problem har. Att det är en svår kris och en ny situation vi möter är vi ödmjuka inför. Om vi inte tillsammans gör tillräckligt , riskerar dock att få massarbetslöshet och gå in en djup och långvarig recession . Vi moderater tänker inte ge oss när det gäller detta. Vi vill gå längre än regeringen. Vårt förslag till strategibyte innefattar bl.a. slopade arbetsgivaravgifter och egenavgifter, stöd för fasta kostnader till följd av inkomstbortfall samt möjlighet till heltidspermittering. Beträffande slopade arbetsgivaravgifter och egenavgifter samt stöd för fasta kostnader hänvisas till Vårmotion – En ny ekonomisk strategi för att rädda de svenska jobben. Syftet med stödet för korttidsarbete, även kallat korttidspermittering, är att företag som drabbas av en extern oförutsedd kris, som exempelvis covid-19, ska ha ekonomiska möjligheter att behålla sin personal och kunna växla upp snabbt igen när läget förbättras. Svårigheterna ska alltså vara orsakade av ett förhållande utom arbetsgivarens kontroll och specifikt drabba företagets verksamhet. Stödet är ett s.k. rättighetsstöd. Arbetsgivare kan med nuvarande regler få stöd , med möjlighet till förlängning . Lönetaket för stödet är . Det fanns från början tre fasta nivåer för arbetstidsminskning: 20, som innebar minskade kostnader med 19, för arbetsgivaren i de tre olika fallen. Regeringen tillför 17 till utgiftsområde 25 anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete, för att antalet företag som kan komma att utnyttja detta stöd bedöms bli betydligt fler än vad som tidigare beräknats. Anslaget används för utbetalningar av tidsbegränsat stöd till arbetsgivare i enlighet med lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Regeringen har också aviserat att man avser att utvidga korttidspermittering till , vilket välkomnar. Inom flera branscher är det dock svårt att permittera på deltid och det behövs därför ett system som tillåter att viss personal permitteras i större utsträckning, medan annan personal kan jobba vidare. Det är nu centralt att så många som möjligt behåller sina anställningar och sin förankring i arbetsmarknaden. vill därför att stödet till korttidsarbete utvidgas till att också gälla heltidspermitteringar, där staten står för av kostnaden. Arbetsgivare och arbetstagare delar på resterande del av kostnaden. Det innebär att stödet blir mer flexibelt och kan anpassas efter fler arbetsgivares behov. föreslår därför att regeringen bör utvärdera begräsningarna av stödet till korttidsarbete. Mer resurser till kommuner och regioner Regeringen presenterade en höjning av de generella statsbidragen till kommuner och regioner med . Därefter har regeringen föreslagit att ytterligare tillförs kommunsektorn i generella statsbidrag 2020. Regeringen tillför därför till utgiftsområde 25 anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn. blev det klart att kommuner och regioner får ett tillskott på efter att samlat oppositionen kring ett räddningspaket för välfärden. Regeringen hade underfinansierat välfärden och det var ett viktigt beslut givet de förutsättningar som rådde då. Sedan kom coronapandemin. Kraftigt minskade skatteintäkter kombinerat med en enorm press på sjukvård och omsorg till följd av pandemin gör att ytterligare omfattande resurstillskott brådskar. De pengar regeringen presenterat räcker i bästa fall bara till att täcka de minskade skatteintäkterna. Det kommer därför att behövas ytterligare resurser, och föreslår att ytterligare tillförs kommun- och regionsektorn i generella statsbidrag. vill att regeringen ska utvärdera kommuners och regioners behov av resurser med anledning av den ökade belastningen på sjukvård och omsorg samt minskade intäkter med anledning av coronapandemin. Om ska bli ett tryggare land att bo och leva i krävs en politisk mobilisering mot det grova våldet här och . Det kräver en politik som konsekvent stärker polisen genom utökade resurser för att få fler polisanställda med goda villkor, så att fler väljer att bli polis och så att fler som är poliser stannar kvar i yrket. En stramare rättspolitik krävs med exempelvis dubbla straff för gängkriminella, slopad mängdrabatt och ungdomsrabatt samt en uthållig kamp mot terrorism. Att lag och ordning upprätthålls är en förutsättning för att samhället ska fungera. Den grova brottsligheten har inte tagit paus i coronakrisen. Tvärtom har antalet skjutningar och sprängningar ökat jämfört med – som i sig innebar den högst noterade årssiffran sedan mätningarna påbörjades. är fast beslutna att knäcka de kriminella gängen och återupprätta tryggheten i . Därför föreslog vi i vår budgetmotion den största satsningen på polis och rättsväsende i modern tid. Vi välkomnar de resurser som regeringen nu tillför till rättsväsendet, men de borde kommit tidigare och de är inte tillräckliga. tar ytterligare steg för att öka antalet poliser och stärka hela rättsväsendet. Fler poliser genom högre lön och betald polisutbildning Polistätheten är lägre än och många poliser lämnar yrket som en stor andel utbildningsplatser vid polisutbildningen står tomma. En ökad trygghet kräver inte minst att får fler synliga poliser i alla delar av landet. Ökningen av antalet poliser ska i första hand ske nära medborgarna, på lokalpolisområdesnivå, för att öka polisens synlighet och närvaro i hela landet. Men gapar fyra av tio platser tomma på vårterminens polisutbildning. Av sammanlagt 1 020 platser utnyttjades endast 606 av blivande poliser. Det gör att andelen tomma platser på polisutbildningen ligger på en rekordnivå. Att det står hundratals platser tomma när polisutbildningen har byggts ut är inget annat än resursslöseri och ett misslyckande för regeringen. För att ändra på detta måste polisyrket göras mer attraktivt. vill därför fortsätta satsningen i förra årets statsbudget för att möjliggöra en höjning av polisernas löner med i genomsnitt . vill också att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna, samt att resurser frigörs för att återrekrytera poliser. Slutligen anser att fram till dess att polisen når sin fulla kapacitet bör ordningsvakter användas för att bidra mer än till polisens arbete. När polisen stärks behöver även övriga delar av rättsväsendet stärkas – genom en satsning på bl.a. , domstolarna och Kriminalvården. skärpta rättspolitik innebär att kapaciteten inom måste öka väsentligt, antalet åklagare måste bli fler och domstolarna stärkas samt att resurserna till exempelvis , och stärks. Regeringen tillför 1 till utgiftsområde 9 anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård för att ersätta kommuner och regioner för kostnader med anledning av coronaviruset. Totalt sett har regeringen tillfört för att hantera extraordinära kostnader. Detta är inte tillräckligt. Baserat på standardkostnader för IVA- och sjukvårdsplatser skulle de scenarion som tagit fram kosta . I en sådan beräkning ingår inte kostnader för den kommunala äldreomsorgen, som alltså ska läggas till. ser det dock ut som att utnyttjandet av sjukvårdskapaciteten ligger något under den förväntade utveckling som prognostiserat, men oaktat detta är de som regeringen tillfört inte tillräckligt. menar att ytterligare kommer att krävas för att täcka förväntade kostnader för kommuner och regioner. Skulle inte ytterligare resurstillskott göras finns stor risk för att kommuner och regioner behöver minska kostnaderna inom andra verksamheter för att täcka covid-19-kostnaderna. Detta skulle då leda till en procyklisk ekonomisk politik där uppsägningar inom den kommunala sektorn sker som konjunkturen viker neråt. föreslår därför att regeringen ges i uppdrag att skyndsamt analysera omfattningen av de extraordinära kostnader för sjukvård och äldreomsorg som kommuner och regioner drabbas av med anledning av coronapandemin. Utöver vad som anges i motionen ovan så är det uppfattning att regeringen bör prioritera och arbeta vidare med de förslag och de diskussioner som förts i respektive utskott i avseende smittskyddspenning, undantag från förmånsbeskattning, paus i trängselskatten, trafikplikt i , modell för granskning av utländska investeringar i säkerhetskänsliga företag samt effekten av paketreselagen. Samt återkomma till med förslag på åtgärder i dessa frågeställningar. anser också att ytterligare utöver regeringen ska skjutas till för exempelvis stöd till kvinnojourer och insatser mot våld i hemmet. i (M)