mot · H8023357 · 2020-10-06 00:00:00 — Längs handlar det till exempel om lämningar efter pappers- och massaindustri i form av fiberrika sediment som innehåller metaller och organiska miljögifter. Dessutom har sågverksindustrin orsakat dioxinföroreningar som kan spåras ut i havet och som dessvärre även kan påvisas i Östersjöfisk. Föroreningarna måste åtgärdas. anser därför att HaV ska få i uppdrag att kartlägga och utarbeta vägledning samt prioritering för arbetet med att åtgärda förorenade områden i vatten. Vatten är vårt viktigaste livsmedel. I förväntar vi oss rent, säkert och välsmakande vatten direkt ur kranen . har det dock blivit känt att det finns dricksvattentäkter som är förorenade. Vi behöver därför göra mer för att kvalitetssäkra dessa men också för att inhämta bättre kunskap om vilka kemikalier vi exponeras för, hur farligt detta är och hur vi kan åtgärda detsamma. Klimatförändringar gör också att vi kan förvänta oss ökad nederbörd. Detta kan innebära att mer mikrobiella och kemiska föroreningar samt organiskt material leds till vattentäkterna, vilket kommer att ställa högre krav på reningen vid vattenverken. För att minimera mängden bevisat skadliga ämnen som når naturen via vårt avloppsvatten krävs både förebyggande insatser, så kallade uppströmsåtgärder, och bättre rening av vattnet, så kallade nedströmsåtgärder. Under den moderatledda alliansregeringen inleddes viktiga satsningar på avancerad rening av avloppsvatten i syfte att långsiktigt trygga vårt dricksvatten och säkerställa att det är fritt från skadliga halter av svårbehandlade föroreningar såsom PFAS, läkemedelsrester, rester av hygien- och hudvårdsprodukter samt vattenburna smittor. kvalitetssäkras vattnet baserat på förekomst av några få ämnen som vi vet att det finns 180 000 registrerade ämnen i EU. Kunskapen om dessa ämnen och föroreningar och hur de påverkar människa och miljö behöver beforskas ytterligare. Många efterfrågar att det inrättas ett nationellt för att driva frågorna mer fokuserat och ändamålsenligt. Likaså är det viktigt att uppmuntra tvärvetenskaplig forskning som fokuserar på bland annat vattenförsörjning, vatten ur ett beredskapsperspektiv och vid akuta händelser, säsongsvariationer och klimatförändringar samt hur vattenanvändning kan minska. För att effektivisera arbetet med levande hav och rent vatten behöver dessutom relevanta miljömyndigheter i ökad grad samordna och samverka kring sin insamling och hantering av verksamhets- och forskningsdata. är uppgifterna inte alltid möjliga att överföra digitalt mellan myndigheter utan måste matas in manuellt. Detta leder till onödiga kostnader och effektivitetsförluster. anser det viktigt att fortsätta utbyggnaden av avancerad vattenrening. De anläggningar där det anses göra störst nytta ska prioriteras. I budgeten satsade tillsammans med på att stödja investeringar i avancerad reningsteknik. Det är en satsning som vi vill fortsätta och vi förväntar oss att regeringen tar krafttag mot detta i överensstämmelse med tillkännagivande. Vidare anser att Formas ska få i uppdrag att inrätta ett nationellt forskningsprogram som behandlar frågan om vatten ur ett brett perspektiv enligt ovan samt att det inrättas ett nationellt . Den moderatledda regeringen tillsatte den så kallade i syfte att identifiera potentiella utmaningar för att säkra dricksvattenförsörjningen. Utredningens slutbetänkande presenterades . I utredningen lyftes flera frågor kopplade till exempelvis krisberedskap, underhåll av infrastruktur för dricksvatten, arbetet med vattenskyddsområden samt statlig styrning, regionalisering och mellankommunal samverkan. Utredningen poängterade också att ett säkert försörjningssystem för dricksvatten är en förutsättning för att samhället ska kunna fungera. har drabbats hårt av torka, extremt lågt grundvatten och sinande brunnar. Det är därför anmärkningsvärt att det har dröjt ända till innan regeringen gav i uppdrag att inrätta den så kallade nationella samordningsgruppen för dricksvatten. I väntan på regeringens agerande har i sina senaste budgetar satsat på ett nytt stöd till lokala initiativ och investeringar i ny teknik och för medfinansiering av åtgärder för att trygga tillgången till vatten och för att motverka effekter av torka. Vi har föreslagit åtgärder som kan omfatta inventering av befintliga vattentäkter, nya brunnar och vattensnål teknik, men även långsiktiga åtgärder såsom vattenverk, anläggning av vattenmagasin och våtmarker. Detta är viktiga åtgärder som fortsatt värnar. Vi anser därför att det är av högsta vikt att får rapporter och möjlighet att följa upp resultaten från den nationella samordningsgruppens arbete med dricksvattenfrågorna. Detta är inte minst viktigt med tanke på ambition att strama upp och begränsa informationen i resultatuppföljningen i kommande budgetpropositioner. För att spara på dricksvattnet handlar det också om att vi måste minska åtgången och att kvalitetssäkra distributionen av rent vatten. Här finns mer att göra. Enligt uppgift använder varje svensk /dygn. Men av hushållens vatten används till annat än matlagning och dricksvatten. Det vore därför önskvärt att vi till bevattning, spolning m.m. skulle kunna använda så kallat tekniskt vatten som till skillnad från högkvalitativt dricksvatten har annan typ av rening. Även industrin är intresserad av att olika vattenkvaliteter produceras. Förutom att det måste utarbetas effektiva lösningar för att producera olika vattenkvaliteter krävs det enligt organisationen även att vattentjänstlagen och annan lagstiftnings regler för finansiering och regionalisering ses över. De menar att det är nödvändigt då finansiering av nyinvesteringar kräver regionalisering för att bli kostnadseffektiv. Då det gäller befintligt ledningsnät finns stora behov av nyinvesteringar. Enligt organisationens investeringsrapport ligger dagens investeringsnivå på medan behovet är prognostiserat till mer än det dubbla. anser att produktion av olika vattenkvaliteter kan vara en viktig lösning för att minska åtgången av högkvalitativt dricksvatten samt att detta alltid ska övervägas vid nyexploatering av industri och bostadsområden. Vidare anser att befintlig infrastruktur i kommunalt va kostnadseffektivt ska kunna anpassas till framtida utmaningar. anser även att frågan om regionalisering, rätten att fondera medel till investeringar samt konsekvenserna av ett kraftigt eftersatt ledningsnät bör utredas . Avloppsslam kan vara en viktig lokal växtnäringsresurs i en cirkulär bioekonomi. Slammet innehåller många näringsämnen men har också strukturförbättrande egenskaper för vissa jordar. Självklart måste dock slammets kvalitet kunna garanteras så att slam innehållande farliga kemikalier och/eller effekter av kemikaliecocktails inte sprids på åkern. Slammet används även för framställning av biogas som måste få mer långsiktiga och hållbara villkor. På så sätt kan denna fossilfria och lokalt framställda energigas bättre tas tillvara. anser att innehållet av den ändliga resursen fosfor men också kväve, kalium och svavel som finns i slam, har stor betydelse i en cirkulär bioekonomi. Vi har tidigare lagt förslag om att införa ett fast mål för återvinning av fosfor. Det står vi fortfarande bakom men inväntar regeringens proposition av betänkandet Hållbar slamhantering. Med tanke på att utredningen om hållbar biogas också har remitterats kommer vi att ta del av båda förslagen gemensamt för att kunna utveckla och anlägga en helhetssyn på området slam som källa till gödsel, jordförbättringsmedel och energi då båda propositionerna föreligger. anser vidare att lämplig myndighet bör få i uppdrag att systematiskt analysera avloppsvatten med avseende på förekomst av läkemedelsrester, narkotiska preparat, virus etc. för att kunna möjliggöra riktade insatser för folkhälsan. har kunskapen om den så kallade cocktaileffekten ökat. Som följd av detta bör kraven skärpas då det gäller riskbedömning av kombinationseffekter av olika substanser i avloppsvatten. I samhället finns ett relativt stort fokus på enskilda avlopp. Till exempel framförde regeringen att de vill öka takten i att åtgärda och byta ut dåliga avlopp. Men det finns flera viktiga aspekter som måste vägas in då det gäller enskilda avlopp och som regeringen borde ta ad notam. Uppskattningsvis finns det cirka 900 000 avlopp i som inte är kopplade till ett kommunalt va-nät. 300 000 av dessa bedöms vara i stort behov av ny rening. Kostnaden för att åtgärda ett enda av de avloppen är hög och ligger i häradet 70 000–. Om vi räknar med att de 300 000 avloppen renoveras till en kostnad av vardera blir det totala beloppet . Det är således ansenliga belopp. Nyttan för miljön motsvarar dock på inga sätt de enorma kostnaderna. Enligt beräkningar som HaV har sammanställt utgör de enskilda avloppen av den totala fosforbelastningen. anser att det bör införas ett rimlighetsrekvisit så att kostnaden för att åtgärda enskilda avlopp står i rimlig proportion till den miljövinst som förväntas uppnås. Ytterligare en utredning som berör vatten, , har remissbehandlats. Utredningens direktiv handlade om att utreda och utvärdera ansvarsfördelning, beslutanderätt och organisering av myndigheterna inom vattenförvaltningen. anser det viktigt med en tydlig och kostnadseffektiv ansvarsfördelning för den samhällsviktiga vattenförvaltningen och att det nationella ansvaret för vattentjänster bör samordnas bättre och samlas inom ett departement. Vi inväntar proposition i frågan. Likaså har den så kallade presenterats . Utredningen berör flera frågor och områden som vi behandlar i denna motion och har behandlat i tidigare motioner. Vi inväntar proposition i frågan. En levande skärgård ger många kvaliteter. Det bidrar till turism, nationella säkerhetsaspekter, ökad befolkning i glesbygd och öppna landskap. Men och annan lagstiftning försvårar genom att ställa omfattande krav på dokumentation vid ansökningar som innebär skärgårdsutveckling och tillåtelse av nya näringar, samt är försvårande för befintlig verksamhet. Ett exempel är djurhantering som motverkar förbuskning av landskapet. Naturbetet skapar dessutom viktiga ynglingsplatser och livsmiljöer för lekande fisk. För att klara djurhållning i skärgården krävs dock att djuren kan flyttas mellan olika öar. Här sätter skattesystemet käppar i hjulet då det måste beskattas fullt ut av djurägaren. Se även exemplet med våtmarker och musselodling ovan och dess koppling till strandskyddsregler som försvårar etablering. anser att och annan lagstiftning bör granskas i syfte att underlätta miljöförbättrande åtgärder, skärgårdsutveckling och befintlig näringsverksamhet som bedrivs i skärgården. Kopparklint (M)