mot · H8023368 · 2020-10-06 00:00:00 — Den viktigaste åtgärden för att minska miljöbelastningen från kläder är enligt att använda dem längre eller att sälja vidare som secondhand. är därför positiva till att en utredning är tillsatt för att se över möjligheten att införa ett producentansvar för textilier för att öka både återanvändningen och återvinningsgraden. Däremot är den skatt på mode som regeringen vill införa direkt kontraproduktiv, inte minst som den i vissa fall träffar också secondhandkläder. vill också fortsätta att fasa ut farliga kemikalier i och EU. Den EU-gemensamma kemikalielagstiftningen Reach ger medlemsländerna möjlighet att ta initiativ till att fasa ut och förbjuda de särskilt skadliga kemikalierna i EU. Det har en miljöstyrande effekt på produktion och konsumtion i både och och globalt. Mängden elektroniska produkter ökar. Många av produkterna gör stor nytta för människor och företag. Men det innebär också att mängden elektroniskt avfall ökar. För att minska resursåtgången och behovet av att bryta nya sällsynta metaller, med de problem som brytningen medför för miljön och människor, behöver insamlingen bli bättre. Det ska vara enkelt att medverka till att elektronik återanvänds eller återvinns. Hushållen ska ha nära tillgång till enkla och tydliga insamlingssystem för elektroniskt avfall. är positiva till att det tillsatts en utredning som ska utreda möjligheterna att införa ett pantsystem för elektronik. Plast är på många sätt ett fantastiskt material som genom sina egenskaper kunnat ersätta många andra material. Men tillverkningen av fossil plast konsumerar stora mängder energi. Och plast hamnar ofta i naturen och i havet där det tar mycket för den att brytas ner. vill genom forskning och utveckling driva på för att mer plast ska tillverkas av förnybara råvaror och av återvunnen plast. Återvinningsgraden av plastförpackningar är lägre än för många andra förpackningar, som metall- och pappersförpackningar. Vi vill att återvinningsgraden ska höjas och att tar fram en handlingsplan med konkreta förslag och åtgärder för bättre materialavskiljning och etableringen av kemisk återvinning. Materialavskiljning och kemisk återvinning har stor potential att öka återvinning genom ny teknik som gör det möjligt att återvinna plast som det med äldre teknik inte varit möjligt att återvinna. vill avskaffa plastpåseskatten. Skatten gör det dyrare för människor i vardagen och miljönyttan är mycket tveksam. Skatten premierar inte plastpåsar tillverkade av återvunnen eller förnybar plast och hämmar därmed forskning och utveckling. Skatten leder dessutom till att användningen av bärkassar i andra material ökar, som inte nödvändigtvis är bättre för miljön och klimatet. Nedskräpning både på land och i havet är ett stort problem. Gifter hamnar i naturen och djur påverkas negativt. Dessutom visar forskning att en skräpig närmiljö skapar otrygghet för människor och i sin tur ger upphov till än mer nedskräpning. Åtta av tio svenskar anser att nedskräpning är ett problem. En stor del av skräpet som hamnar i naturen är mindre skräp som cigarettfimpar, snus, tuggummin, ölburkar, engångsgrillar och glas. Till exempel slängs en miljard fimpar på gator och torg i . Fimparna innehåller mikroplaster och farliga kemikalier som till slut spolas ut i avloppssystem och våra vattendrag. För att minska nedskräpningen är det också viktigt med förebyggande insatser som leder till kunskap och beteendeförändringar. vill förlänga Håll Rents uppdrag att informera allmänheten om nedskräpning. Det är särskilt viktigt att nå ut till unga personer som enligt undersökningar skräpar ned mer än äldre. vill dessutom satsa på lokala vattenvårdsprojekt, avancerad vattenreningsteknik i våra reningsverk och ett stärkt miljösamarbete i och för att minska förekomsten av läkemedelsrester, gifter, övergödning och nedskräpning. Delning av varor och tjänster En del i ett resurseffektivt samhälle är ett ökat delande. Att människor delar varor och tjänster med varandra har förekommit . De senaste årens omfattande digitalisering har dock skalat upp detta till nya nivåer. Plattformar matchar människors efterfrågan på delade varor och tjänster mot utbudet på . Det kan handla om verktygspooler, bilpooler och mycket annat. Tack vare delandet kan resurser utnyttjas mer effektivt och komma fler till del. Vinsterna av en välutvecklad delningsekonomi är potentiellt enorma. Ur hållbarhetssynpunkt finns sannolikt några av de allra största vinsterna där underutnyttjade resurser kan effektiviseras. Väldigt mycket återstår dock att göra för att nå delningsekonomins fulla potential. Det är viktigt att regelverk inte motverkar nya affärsmodeller och lösningar som innebär att vi genom delning kan använda våra resurser mer effektivt. skogsägare bidrar med hög virkesproduktion och viktiga naturvärden. har förmodligen aldrig varit större i modern tid. Och skogen har blivit tätare och mer utbredd. har sågverken och massa- och pappersindustrin kunnat utveckla nya produkter och lösningar. Skogsbruket spelar en central roll för miljön, klimatet och omställningen till en cirkulär bioekonomi. Skogen och produkter från skogen, vilka i många fall ersätter fossilbaserade motsvarigheter, binder koldioxid . Det är mer än totala utsläpp . Mycket av produkterna går dessutom på export och bidrar till att sänka utsläppen utomlands. har stora möjligheter att dra större nytta av skogen i klimatomställningen, inte minst genom att öka den inhemska produktionen av hållbara biobränslen. Trots att till två tredjedelar är täckt av skog så importerar vi av våra biodrivmedel. De senaste 20 till 30 åren har skogsbruket också bidragit till den biologiska mångfalden. Mängden död ved ökar, precis som gammal skog och grova lövträd. Dessutom blir skogsbruket allt mer precisionsinriktat och kalhyggenas storlek minskar. Den aktivt och hållbart brukade skogen gör störst nytta för miljön och klimatet. Statistik från SCB visar att av skogsmark är undantagen från skogsbruk. Om kraven på att skydda mer skog fortsätter kommer snart i praktiken att få ett avverkningstak. Det skulle innebära en kraftig inskränkning i skogsägarnas frihet och försvåra skogens bidrag till klimatomställningen. anser därför att gränsen, arealmässigt, för hur mycket skog som kan tas ur produktion har passerats. vill i stället säkerställa att redan skyddad skog underhålls i syfte att bibehålla höga naturvärden och stärka den biologiska mångfalden. har uppmärksammat att skyddade områden inte långsiktigt underhålls, vilket medför att områdena förlorar sina höga naturvärden. vill säkerställa att områden med höga naturvärden förvaltas väl. Det hållbara aktiva skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna fortsätta övergången till en cirkulär bioekonomi med värnandet om höga naturvärden och biologisk mångfald. vill därför stärka enskilda skogsägares rätt att bruka skogen. Vi vill därför tillsätta en äganderättsutredning för de gröna näringarna. Vi verkar också för att bestämmandet över skogspolitiken förblir en nationell angelägenhet och att regler på EU-nivå inte undergräver det hållbara och aktiva skogsbruket. har goda förutsättningar att på ett hållbart sätt öka livsmedelsproduktionen. Hållbarhetsfrågor handlar om balans mellan miljö, ekonomi och sociala frågor, men också om att väga lokala och globala aspekter. Eftersom svensk livsmedelsproduktion generellt sett är mer miljövänlig, präglas av bättre djurhållning och i högre utsträckning än alternativen bidrar till att stärka den biologiska mångfalden lokalt innebär minskad svensk produktion ökad miljöbelastning globalt sett, eftersom varorna måste ersättas med produkter producerade med mindre strikta krav. För att öka livsmedelsproduktionen behöver livsmedelsproducenternas konkurrensvillkor förbättras. Enligt är den svenska självförsörjningen av livsmedel i realiteten . Ökad inhemsk livsmedelsproduktion är inte bara en hållbarhetsfråga. Det är också en fråga om samhällets motståndskraft. Coronapandemin visar hur sårbart är. I händelse av begränsningar eller avbrott i importen finns stor risk för att vissa livsmedel relativt snabbt blir en bristvara. Ur det perspektivet är ökad livsmedelsproduktion viktigt, eftersom det innebär minskad sårbarhet. För att ska vara bättre rustat inför framtida kriser vill att beredskapen i jordbruket ska stärkas genom att säkerställa tillgång på viktiga insatsmedel, fungerande transporter, bränslen och arbetskraft som behövs för livsmedelsproduktionen. Konsumenten kan bidra till att öka efterfrågan genom att handla svenskproducerade livsmedel efter säsong. Men också politiken har ett ansvar. Genom offentlig upphandling kan efterfrågan på svenska livsmedel öka. vill därför att kraven i offentlig upphandling av livsmedel ska överensstämma med svenska regler för djurskydd och miljökrav. Vi vill också tillsätta en för att minska regler och den administrativa bördan för jordbrukare. Jordbruket binder stora mängder koldioxid och bidrar till en cirkulär ekonomi, genom livsmedelsproduktionen och tillverkningen av biodrivmedel från grödor och slaktavfall. Genom att öka produktion kan bidraget till ett hållbart samhälle bli ännu större. Biologisk mångfald är viktigt för att naturen ska kunna motstå och återhämta sig från påfrestningar utan att ta allvarlig skada. Biologisk mångfald är också en förutsättning för att ekosystemen ska fungera och för de ekosystemtjänster som vi drar nytta av . Det finns därför många goda skäl att värna den biologiska mångfalden, såväl etiska och ekologiska som ekonomiska. Förlust av biologisk mångfald är ett av våra mest akuta miljöproblem, särskilt på global nivå. För att hejda förlusten krävs därför både nationella åtgärder och internationellt samarbete. Det positiva är att människan kan bidra till att öka den biologiska mångfalden om vi vidtar rätt åtgärder. Både på global nivå och i EU pågår viktiga arbeten med att stärka den biologiska mångfalden. Konventionen om biologisk mångfald, CBD, har skrivit under tillsammans med ytterligare cirka 170 länder. Det är förmodligen den viktigaste överenskommelsen om biologisk mångfald. och övriga länder förbinder sig att vårda den biologiska mångfalden och nyttja naturen på ett hållbart sätt. De internationella målen för biologisk mångfald i konventionen ska uppdateras. Det krävs betydligt mer ambitiösa mål för att vända utvecklingen på global nivå och stärka den biologiska mångfalden . I EU pågår ett arbete för den biologiska mångfalden i EU:s gröna giv. tycker det är viktigt att EU:s nya strategi för biologisk mångfald bidrar till ett ansvarsfullt nyttjande av naturresurserna och stärkt biologisk mångfald i hela EU. På samma gång måste den möjliggöra ett fortsatt hållbart och aktivt jord- och skogsbruk, som bidrar till en bioekonomi och omställningen av samhället. Nationellt i pågår ett viktigt arbete för att stärka den biologiska mångfalden. har det försvunnit drygt 200 arter från . Eftersom de flesta av dessa inte var särskilt vanliga har påverkan på ekosystemen varit liten. har det tillkommit hundratals nya växt- och djurarter till den svenska och faunan. Några av dessa är så kallade invasiva främmande arter. Det är arter som sprider sig från sitt ursprungliga område till nya områden och där hotar den biologiska mångfalden. Det är därför av största vikt att ansvariga myndigheter rapporterar in och bekämpar invasiva främmande arter så snabbt som möjligt. bör dessutom verka för att arter som bedöms som invasiva för vårt land förs in i den EU-gemensamma förteckningen för att vid behov säkerställa att fler medlemsländer vidtar åtgärder för att stoppa spridningen. är till två tredjedelar täckt av skog. De senaste 20 till 30 åren har den biologiska mångfalden i skogen förbättrats. Mängden död ved ökar, precis som gammal skog och grova lövträd. Knappt en tredjedel av den totala skogsmarken i är undantagen från produktion. Ett aktivt och hållbart skogsbruk tillsammans med insatser från det offentliga är anledningar till den positiva utvecklingen. Natur med höga naturvärden skyddas ofta i . Men lika viktigt som det är att skydda områden med höga naturvärden är det att långsiktigt underhålla och förvalta, så att den biologiska mångfalden bevaras. har uppmärksammat att det finns problem med att en del skyddade områden inte underhålls tillräckligt väl . Det medför att områdena förlorar de höga naturvärden som föranledde skyddet från första början. vill därför säkerställa att områden med höga naturvärden förvaltas väl, så att den biologiska mångfalden bevaras . Det svenska jordbruket spelar en viktig roll för den biologiska mångfalden. Djur som går ute och betar bidrar till att hålla landskapen öppna och gynnar den biologiska mångfalden lokalt. Samspelet mellan växter, insekter och fåglar skapar ett ekosystem, som tillhandahåller andra tjänster, som produktion av mat, kolinlagring och pollinering. Ett konkurrenskraftigt jordbruk är viktigt för att betesmarkerna ska kunna hållas öppna. Situationen i haven, och framförallt i , är prekär. Det behövs en politik för renare hav och vatten och en långsiktigt hållbar fiskeripolitik. vill intensifiera det nationella arbetet mot övergödning, nedskräpning och miljögifter i . Vi vill också stärka det internationella samarbetet för bättre havsmiljöer i och . Många fiskbestånd krymper. Det storskaliga industrifisket leder ofta till ett överfiske. Dessutom konkurrerar det ofta ut det småskaliga kustnära fisket som bidrar med både arbetstillfällen och har ett kulturhistoriskt värde. Vi vet med säkerhet att torskbestånden i är mycket illa åtgångna. Däremot har människan mindre kunskap om hur exempelvis bestånden av sill och skarpsill i utvecklas. som fiskeripolitiken måste bli långsiktigt hållbar behövs det mer forskning för att öka kunskapen om ekosystemen i haven. Den här partimotionen behandlar framför allt klimatpolitik. För fler förslag inom miljöområdet hänvisar vi till våra separata kommittémotioner i miljö- och jordbruksutskottet: Klimatpolitik för hoppfulla, Ett starkt svenskt jordbruk – en blomstrande landsbygd, Skogspolitik, Jakt och viltvård, Giftfri vardag, Djurskydd, Hållbar fiskeripolitik, Levande hav och rent vatten, Cirkulär ekonomi och Biologisk mångfald. i (M)