ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H80242 · 2020-09-10 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över stöden till de som står en bit ifrån arbetsmarknaden, och detta tillkännager för regeringen. finns många olika stöd för att en person som står utanför arbetsmarknaden ska komma in på densamma. De flesta stöden riktar sig till att företagen ska få lägre arbetsgivaravgifter eller lönebidrag för att den enskilde ska kunna vara på arbetsplatsen. För många personer är detta rätt sätt att ge stöd för att de ska komma in på arbetsplatsen, men det finns arbetsuppgifter och företag som behöver en annan form av stöd för att kunna anställa en person som står utanför arbetsmarknaden. För många företag är det inte ett hinder att anställa en person som behöver extra stöd eller som inte har rätt utbildning, om de är rätt personer. Hindret består då i möjligheten att handleda personen på arbetsplatsen och finansiera utbildningen. För ett skogsföretag till exempel är det inget hinder att en person inte kan språket till om det är skogsröjning som är arbetsuppgiften, men det krävs mycket handledning för att rätt träd ska gallras och bevaras. Detta är något dessa företag har svårt att ge då de inte har resurser till att ha en avdelad handledare. För ett annat företag är det inget hinder att en person har lång inlärningsperiod till arbetet på grund av någon form av funktionsnedsättning, men det är svårt att avsätta en handledare för att lära upp personen. En kommun eller ett företag inom äldreomsorgen har inga problem att anställa rätt person, men om hen inte har rätt utbildning kan hindret bli det istället. Detsamma gäller för restauranger eller hotell. I ovanstående fall skulle andra former av stöd till företagen behövas än . Om en person står utanför arbetsmarknaden och behöver en längre introduktion eller längre handledning på grund av något skäl ska stödet kunna ges i form av en handledare till företaget istället för ett individuellt riktat stöd. Handledaren kan då även stödja fler än en person på arbetsplatsen, och fler personer som står utanför arbetsmarknaden skulle på så sätt kunna få chansen. Efter en period med handledning kan det beroende på den enskildes kunskapsnivå trappas ner för att avslutas. I andra fall är det ett stöd som består. En person som inte har den formella utbildningen för en anställning men som är rätt person skulle kunna anställas av företaget. Här kan staten bidra genom att dela kostnaden med företaget för att utbilda personen. Det kan vara mer kvalitativt och effektivt än att gå en arbetsmarknadsutbildning och sedan anställas. Med dessa förändringar skulle fler små och medelstora företag kunna anställa personer som står en bit ifrån arbetsmarknaden. Företagen skulle kunna växa och de anställda får en anställning istället för ett bidragsjobb. Stor skillnad i upplevelse både för företaget och för den anställde.
mot · H802420 · 2020-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för mobila mammografienheter och tillkännager detta för regeringen. En kallelse dimper ner i brevlådan om för en mammografiundersökning. När du som kallas inte bor i någon av storstadsregionerna så kan det bli timtal av förlorad arbetstid för att kunna ta dig till en mammografienhet i en annan ort. En ort som kanske också inte är så lätt att ta sig till tidseffektivt med kollektivtrafik. Hos äldre icke yrkesarbetande kvinnor kanske det inte är tiden som är den trånga faktorn. Det kan istället vara svårt att ta sig dit av praktiska och fysiska skäl. Det finns behov av mobila mammografienheter som kan verka utanför storstadsregionerna. En mindre insats ur ett finansiellt perspektiv men en stor samhällsnytta då vi tillgängliggör en livsviktig kontroll hos kvinnor på landsbygden. Yrkesarbetande uteblir inte från viktig arbetstid och vi minskar risken med att kvinnor senarelägger eller rent av uteblir från kontroll. Det ger också vården en större möjlighet att ligga i fas och upptäcka förändringar i ett tidigt skede. I detta sammanhang kan också möjligheten att kombinera de mobila enheterna med prostataundersökning vara ytterligare ett sätt att effektivisera och ge både vården och innevånarna större möjlighet att planera och förebygga vårdbehov. Mammografiundersökningar är en fråga för regionerna men i detta sammanhang bör regeringen se över om det finns hinder som regleringar, förordningar eller annat som kan tas bort, förändras eller läggas till för att underlätta för regionerna att införa mobila mammografienheter. Per Lodenius (C)
mot · H802421 · 2020-09-25 00:00:00 — Eget företagande för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram åtgärder för att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att driva eget företag och tillkännager detta för regeringen. Det behövs ett större fokus på hur personer med funktionsnedsättning kan få bättre möjligheter att delta i samhället och försörja sig själva. Eget företagande kan vara ett sätt att bryta sitt utanförskap. Ofta handlar det då om att börja sitt företagande med att starta en enskild firma. Företagande handlar också om att kunna förverkliga en idé eller en dröm man har och som då också kan komma fler till nytta. Men personer med funktionsnedsättning har små möjligheter att starta eget företag. Även om både viljan, kunskapen och idéerna finns, är risken stor att bli av med det stöd man har behov av eller att stödet inte är anpassat för eget företagande. Möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att driva företag måste därför förbättras. Det kan exempelvis handla om basala behov som att få färdtjänst i samband med företagandet eller anpassning av arbetsplatsen. Per Lodenius (C)
mot · H802422 · 2020-09-25 00:00:00 — Hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man bör utreda hur personer med funktionsnedsättning ska kunna få möjlighet att själva välja hjälpmedel och att detta inte ska vara beroende av var man bor eller ålder och tillkännager detta för regeringen. Om man har funktionsnedsättning så kan de hjälpmedel man fått sig tilldelade vara helt avgörande för om man ska kunna leva ett aktivt och tillfredsställande liv. Men det är stor skillnad mellan vilka hjälpmedel man har möjlighet att få i olika delar av landet. Det är också ofta svårt att få välja de hjälpmedel man själv anser fungera bäst och passa de behov man har. Det ska inte avgöras vilka hjälpmedel man erbjuds utifrån vilken kommun eller region man bor i. Att dessutom åldern kan spela mer roll än behovet gör det inte bättre. Det finns exempel där ett hjälpmedel har tagits bort från till nästa eftersom personen det gäller fyllt och därför flyttats från barnhabiliteringen till vuxenhabiliteringen, och att man därför som vuxen inte längre anses ha behov av just det hjälpmedlet eller där en flytt till en annan region på grund av studier eller arbete inneburit att man tagits ifrån ett hjälpmedel man haft behov av och lärt sig använda på bästa sätt. Per Lodenius (C)
mot · H802423 · 2020-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga sänkt mervärdesskatt på dans och tillkännager detta för regeringen. Verksamheter i samhället är belagda med olika momsnivåer. kan dessa skillnader verka ologiska. Ett exempel på sådan ologisk momsbeläggning är den så kallade dansbandsmomsen eller dansmomsen. Momsnivån vid en musikkonsert, där publiken sitter och lyssnar, är . Det gäller också om dans framförs på scenen inför publiken. Men så snart åhörarna själva börjar dansa till musiken ska tillställningen beläggas med 25 procents moms. Av någon obegriplig anledning stiger alltså momsnivån om publiken dansar till musiken som framförs. Dansen är en verklig folkrörelse som finns över hela landet och samlar massor av människor i bygdegårdar, Folkets hus och andra lokaler. Den har en mycket viktig social funktion, och är också stärkande för folkhälsan genom den fysiska aktivitet som dansarna utövar. Med en lägre moms skulle entréavgiften för alla dansare kunna sänkas och fler dansare skulle ha råd att dansa . Många mindre etablerade dansorkestrar och dansarrangörer skulle också få det lättare att överleva. Varför kultur som utövas i form av publikens egna dans ska beskattas med 25 procents moms, medan annan musikkultur är belagd med väsentligt lägre moms, är svårt att få en förklaring till. Det är hög tid att erkänna dansen som den viktiga kulturyttring den är i vårt samhälle. Momsnivån för musikverksamhet bör vara den samma vare sig publiken dansar eller inte. Per Lodenius (C)
mot · H802424 · 2020-09-25 00:00:00 — Bättre förutsättningar för att bevara, använda och utveckla det motorhistoriska kulturarvet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enligt motionens intentioner följa upp hur Transportstyrelsen genomför dokumentkontrollen och hur fordons ursprung säkert fastställs med stöd av dokument samt att se över om förordningen (2019:383) om fordons registrering och användning bör ändras för att tydliggöra omfattning och begränsning vid ursprungskontrollen, och detta tillkännager för regeringen. Komplexiteten i dagens lagstiftning på olika områden utgör ofta hinder för bevarande, användande och utveckling av det fordonshistoriska kulturarvet. Det gäller till exempel ursprungskontroll vid import av äldre fordon och äldre fordon som varit registrerade i och vilka dokument som då behövs. Jag vill framhålla vikten av att försvåra att stulna fordon registreras eller att förfalskade dokument utgör underlag för registrering. Dock finns tydliga indikationer på att Transportstyrelsen när det gäller hantering och de interna instruktionerna som tillämpas vid en ansökan om ursprungskontroll kan tyckas gå för långt. Det är positivt att Transportstyrelsen, efter många års uppvaktande från MHRF, beslutade om möjligheten att återfå originalhandlingar. Det beslut som Transportstyrelsen tog om att upphöra med den så kallade obrutna fångeskedjan, uppvaktande från MHRF, verkar man dock istället ha återinfört och kräver att den enskilde ska styrka till exempel registrering eller förtullning i annat land genom originaldokument från så långt tillbaka som . Av 6 § 2 kap om ursprungskontroll i förordning 2019:383 framgår att utgångspunkten ska vara tidigare registrering, fordonsidentifieringsnummer eller annan märkning för identifiering, det finns således stöd för annat dokument eller handling än just registreringsbeviset. Regeringen bör följa upp hur Transportstyrelsen genomför dokumentkontrollen och hur fordons ursprung säkert fastställs med stöd av dokument. Det kan uppfattas som att Transportstyrelsen frångår dessa grundprinciper vilket kan försvåra och även leda till att omöjliggöra en registrering i av historiska fordon. Regeringen bör överväga om det i nuvarande lydelse i 6 § i 2 kap Registrering av fordon i förordning (2019:383) om fordonsregistrering och användning ska införas en hänsynsregel som beaktar de äldre fordonen och svårigheten att uppbringa dokument. Det bör då även i 2 kap 5 § framgå att det är uppgifter om fordonet som behövs för att säkert kunna fastställa fordonets ursprung som ska utgöra bedömningsunderlag vid ursprungskontrollen och inte de uppgifter om fordonet som behövs för att detta ska kunna säkert identifieras. Vidare bör det även ses över om förordning 2019:383 behöver ändras för att tydliggöra omfattning och begränsning vid ursprungskontrollen till dokumentens äkthet och giltighet. Per Lodenius (C) Per Åsling (C)
mot · H802425 · 2020-09-25 00:00:00 — Fossilfri järnvägstrafik på Stångådalsbanan och Tjustbanan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta och vara delaktig i genomförandet av nödvändiga åtgärder för delelektrifiering av Stångådalsbanan och Tjustbanan och ta lärdom för liknande modeller i övriga och tillkännager detta för regeringen. Att ställa om till fossilfria transporter är en av vår tids stora utmaningar. Utbyggnad av kollektiva färdmedel spelar där en viktig roll. Järnvägstransporter av såväl människor och gods är som regel mycket miljövänliga. Det finmaskiga järnvägsnätets regionala banor är ofta inte elektrifierade utan är beroende av dieseldrivna tåg. Kostnaderna för att elektrifiera dessa banor är mycket höga. Därför är den nya modellen med multimodala tåg, som går både på el, batteridrift och diesel, mycket lovande. I praktiken räcker det att elektrifiera vissa sträckor, för att tågets batterier ska laddas upp. Större delen av län är för tågförbindelser mot beroende av Stångådalsbanan och Tjustbanan, som ansluter till i . Båda dessa banor är oelektrifierade. gjordes en upprustning av delar av Stångådalsbanan, men på andra delar finns behov av att byta räls, slipers och att svetsa skarvar, plankorsningsåtgärder och trädfällning utöver ERTMS2. Region län, som har ett samarbetsavtal med Region , har tagit fram en modell för delelektrifiering av Stångådalsbanan och Tjustbanan, för att möjliggöra effektiv, miljömässig och säker trafik. Några mötesspår och ett triangelspår i skulle ge fler möjliga tågmöten och skulle förkorta restiden och därmed öka attraktiviteten för att åka tåg istället för bil. Multimodala tågsätt för båda dessa banor till en kostnad på är redan beställda, för beräknad leverans 2024. Den kalkyl man tagit fram bygger på en samfinansiering, där regionerna och förväntas tar hälften vardera av kostnaderna, utöver det som redan ingår i underhållsplan. Med ovanstående strategiska insatser skulle notan landa på totalt , vilket måste betraktas som en mycket kostnadseffektiv investering för att uppnå målet om moderna och i stort sett helt fossilfria järnvägstransporter för sydöstra . Helelektrifiering av motsvarande sträcka skulle kosta mångdubbelt mer. Detta upplägg, med multimodala tåg och delfinansiering av kostnaderna för upprustning och delelektrifiering av regionala banor, skulle kunna fungera som modell för omställning till fossilfria järnvägar även i andra delar av landet.
mot · H802426 · 2020-09-25 00:00:00 — Underlätta kommunernas hantering av övergivna hus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med utgångspunkt i förslag skyndsamt ta fram ett hållbart regelverk för hur kommuner kan hantera övergivna och vanvårdade fastigheter med respekt för äganderätten och tillkännager detta för regeringen. Runt om i vårt land, såväl på landsbygden som i tätorter och städer, finns vanvårdade och övergivna hus. Hur många de är går inte att få fram någon siffra på, men i vissa kommuner räknas de i både hundratal och tusental. De övergivna fastigheterna inte bara skämmer intrycket och drar ned värdet på omkringliggande fastigheter, utan kan också utgöra en sanitär olägenhet och ren risk för omgivning och lekande barn. Orsakerna till att hus står öde varierar. Det kräver emellanåt stora resurser och avsevärt detektivarbete för att spåra ägaren, och förmå vederbörande att ta hand om sitt hus. I många fall har såväl grannar som den kommunala miljö- och byggnämnden förgäves försökt få kontakt med ägaren. går det inte ens att spåra vem som de facto är ägare. Detta parallellt med att det på många håll råder bostadsbrist. Många skulle med glädje ta sig an och renovera upp ett gammalt vackert, men förfallet hus, om bara möjligheten fanns. Det finns kommuner där man, efter att ha gått bet på att hitta rättmätig ägare, har gått hela vägen med expropriering och försäljning på exekutiv auktion, knutet till ett kontrakt om att antingen renovera fastigheten eller riva och bygga nytt och skriva sig i kommunen ett visst antal år. En sådan procedur är dock både tids- och resurskrävande, men skulle inte minst ur ett historiskt och miljömässigt bevarandeperspektiv ha stora fördelar om den kunde förenklas. tog på regeringens uppdrag fram en rapport , med en rad konkreta förslag för att komma tillrätta med problemet, såsom att underlätta delgivning av vissa rivningsförelägganden, utvidga möjligheten att förelägga om stängsel kring byggnadsverk och underlätta delgivning av sådana förelägganden och att införa ett statligt stöd till kommuner för verkställighet av vissa beslut om rivningsföreläggande. Man ville också förtydliga skyldighet att biträda , utvidga tillsynsmyndigheters rätt att få upplysningar och handlingar, bortforsling av rivningsmaterial ska kunna ingå i rivningsföreläggande. Det skulle vara möjligt att uttryckligen hänvisa till kraven på utformning. Man påtalade också att ”vårdat skick” är ett otydligt begrepp i PBL, som behöver konkretiseras, samt att krav på tillsynsplan behöver införas för . Vidare pekade man på en rad aspekter som behöver utredas ytterligare. Många av dessa åtgärder skulle underlätta hanteringen av ett vanvårdat och övergivet hus. har äganderätten stark status i ett rättssamhälle, varför de juridiska och politiska avvägningarna behöver göras med stor respekt. Dessvärre tycks frågan hamnat i regeringens långbänk.
mot · H802427 · 2020-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en och tillkännager detta för regeringen. Få nutida författare har påverkat det svenska folket, ja, hela världen, som . Hennes verk hade 2018 översatts till 104 språk och bara såldes runt 145 miljoner böcker författade av henne. författarskap har blivit ett kulturarv, med ett persongalleri och tankegods som såväl stora som små refererar till och citerar från, både i och andra delar av världen. Hon räds inte det svåra och mörka, utan förmedlar ett starkt rättvisepatos med djup empati och solidaritet med samhällets svagaste. Hon står upp för alla människors lika värde och förmedlar goda, allmängiltiga värderingar med varm humor och osvikligt hjärta. Kanske är det därför hon har blivit så uppskattad i vitt skilda kulturkretsar runt vår jord. I rollen som samhällsdebattör har varit en kraftfull opinionsbildare, med samhällsförändrande effekter som vi ser för självklara. Hon engagerade sig exempelvis djupt för barns rättigheter. Mycket av dagens svenska djurskyddslagstiftning härrör sig från hennes påtryckningar. Efter författarens bortgång inrättade (), världens största pris inom barn- och ungdomslitteraturgenren, jämförbart med , ett pris själv aldrig fick. har som person, författare och opinionsbildare påverkat sin omvärld på ett sätt som överträffar de flesta samtida svenska medborgare. Hennes popularitet håller i sig generation efter generation. Därför borde uppmärksammas med en egen dag, förslagsvis på hennes födelsedag . Jag hemställer därför att ger tillkänna sin mening att inrätta en , då författarens gärning uppmärksammas på ett särskilt sätt.
mot · H802428 · 2020-09-25 00:00:00 — Tillkännage mottagare av Litteraturpriset till minne () i stad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillkännagivandet av () permanent bör ske i och tillkännager detta för regeringen. Litteraturpriset till minne, (), är världens främsta pris inom området läsfrämjande, författare och illustratörer för barn och ungdomar och det näst största litteraturpriset i världen. Priset instiftades efter författarens bortgång och administreras av , som via en jury tar emot nomineringar och sållar fram pristagare. utses årets pristagare. då pristagaren tillkännages har mycket stort internationellt intresse. sågs det som en självklarhet att tillkännagivandet av årets mottagare skulle ske i . Representanter för världspressen fick på så sätt tillfälle att besöka den stad och några av de miljöer som bidragit till formandet av en av världens mest översatta barn- och ungdomsboksförfattare. sker nu emellertid tillkännagivandet i . En del av upplevelsen och autenticiteten i rapporteringen har därmed gått förlorad. Det är därför min uppfattning att tillkännagivandet av () permanent bör ske i , förslagsvis i kulturkvarteret , där författarinnan växte upp. Jag föreslår därför att uttalar sin uppfattning att tillkännagivandet av mottagare till Litteraturpriset till minne () ska ske i .
mot · H80243 · 2020-09-10 00:00:00 — Beredskapsflygplatser i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur samtliga regioner kan få del av beredskapsflygplatserna och tillkännager detta för regeringen. har drabbats av stora skogsbränder som har uppmärksammat oss bland annat på behovet av att ha en annan typ av beredskap för start- och landningsplatser för beredskapsflyget. Även den ökade specialistkunskapen inom sjukvården ökar behovet av att kunna flyga patienter dit där den bästa vården finns. För att få lyfta krävs det att det finns en flygplats att landa på och vid dåligt väder så krävs det att det finns olika alternativ. Detta gäller oavsett om det är ett flygplan eller en helikopter. finns det tio beredskapsflygplatser som är öppna dygnet runt och som även utbildar personal i allt ifrån att kunna flyga planen till att även kunna flygleda när planen ska landa i dimmigt väder. Detta är en verksamhet som fungerar väl. Problemet är dock att har många vita fläckar för beredskapsflygplatser, vilket försvårar verksamheten. För att kunna mellanlanda och tanka krävs det i vissa fall att en nattstängd flygplats ringer in ledig personal som kan öppna flygplatsen. Detta är inte hållbart i längden. överlämnade en rapport med förslag på ytterligare nio beredskapsflygplatser för att ge landet en bättre beredskap. Dock når vi då inte alla regioner i landet. Att vissa regioner inte har tillgång till beredskapsflygplatser påverkar framför allt sjukvården som kan behöva transportera svårt sjuka patienter på ett snabbt och effektivt sätt. Även SKR ser att dessa vita fläckar finns och är ett bekymmer. De regioner som i förslaget saknar en beredskapsflygplats är , , och . behöver beredskapsflygplatser i alla regioner och därför behövs ett tilläggsuppdrag till utifrån den senaste rapporten om hur man kan se till att de sista vita fläckarna finns med i den fortsatta planeringen av beredskapsflygplatser i hela landet.
mot · H802430 · 2020-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör sättas upp fler viltstängsel vid vägar med hög olycksfrekvens och tillkännager detta för regeringen. Viltstängsel räddar liv. Ändå saknar många landsvägar fortfarande viltstängsel. I län är konsekvenserna av att inte ha viltstängsel tydliga: län hör till de län i landet som har minst antal mil viltstängsel draget längs med riksvägar och . toppar länet rikets viltolycksstatistik år . Vid analyser av viltstängslens nytta framträder tydligt att viltstängsel är det mest effektiva sättet att förhindra viltolyckor. För att vara optimalt verkningsfulla bör viltstängslen kombineras med viltvarningssystem samt lösningar som gör att vilt kan ta sig både över och under vägarna för att inte skapa inlåsningseffekter och förskjuta olycksriskerna någon annan stans. Det är av stor vikt att större vägar med omfattande pendlingstrafik görs säkra att färdas på. Med anledning av de stora samhällskostnader som viltolyckor förorsakar, borde det vara samhällsekonomiskt lönsamt att investera i viltstängsel på de sträckor som är mest olycksdrabbade.