ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802872 · 2020-10-01 00:00:00 — Införande av krav på ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för att införa krav på i och tillkännager detta för regeringen. Det är allmänt känt att stora bygg- och infrastrukturprojekt ofta blir kritiserade och väldigt ofta blir dyrare än prognostiserat. Det finns dock metoder för att minska dessa problem. , Information Modeling eller byggnadsinformationsmodell, är metoder som handlar om att skapa och använda digitala modeller av byggnadsverk i samhällsbyggandet. Det är ett effektivt sätt för arkitekter, ingenjörer, byggföretag, entreprenörer och tillverkare att samverka med varandra under ett projekt. Hela produktionen och förvaltningsprocessen digitaliseras. har visat sig ge ökad effektivitet samt ökad ekonomisk och ekologisk hållbarhet. Med byggnadsverk avses inom såväl byggnader som infrastruktur, till exempel hus, vägar, järnvägar, broar, tunnlar, anläggningar, försörjningssystem och va-ledningar. har land efter land gått över till att lagstifta om . , och är bara tre exempel av många. Enligt en undersökning som den brittiska regeringen har gjort har staten sparat uppskattningsvis , motsvarande , sedan kravet på infördes . Rapporten konstaterar också att av alla kontrakterade projekt slutfördes och höll sig inom budget. Det var en ökning . I finns det inte lagkrav på , men det är dags att fråga sig om inte de internationella exemplen talar för att sådana bör finnas även i en svensk kontext.
mot · H802873 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för visumfrihet för befolkningen i och tillkännager detta för regeringen. är en viktig region för EU och . Utvecklingen där får konsekvenser för oss. Processen att närma sig EU är en av de främsta drivkrafterna för fortsatt stabilitet och demokratisk och ekonomisk utveckling på västra . Processen spelar också en viktig roll i regeringens politik gentemot regionen. Målet att erhålla EU-medlemskap har motiverat länderna att genomföra reformer som bland annat bidrar till en stärkt rättsstat, stärkt skydd av de mänskliga rättigheterna och ökad ekonomisk integration med EU. Närmandet bidrar till en fördjupad fred. är befolkningen i de enda som inte kan resa fritt, utan visum, till EU och det gör att många unga känner sig isolerade och brännmärkta. Resterande länder på har viseringsfrihet. Viseringsfriheten bidrar till ökad integration och utgör en viktig del av EU:s politik gentemot regionen. För de fem länder på västra som redan har erhållit viseringsfrihet till EU har det varit en tydlig bekräftelse på EU:s engagemang. drev aktivt viseringsfrågan under vårt ordförandeskap i EU 2009, då , och erhöll viseringsfrihet. I en rapport bedömde att Kosovo uppnått de uppställda kriterierna för viseringsfrihet. Det är nu upp till medlemsstaterna att ta ställning till kommissionens bedömning och analysera vilka risker ett beslut om viseringsfrihet skulle innebära. Frågan behandlas inom , och en säkerhets- och migrationsrelaterad analys pågår. Det är dags att göra verklighet av löftena och införa visumfrihet för befolkningen i .
mot · H802875 · 2020-10-01 00:00:00 — Förändra regelverket för rätten till tillfällig föräldrapenning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för rätten till tillfällig föräldrapenning för föräldrar med vuxna hemmaboende barn med utvecklingsstörning och tillkännager detta för regeringen. Rätten till tillfällig föräldrapenning är begränsad och gäller endast till dess att personen med utvecklingsstörning fyller , eller för personer som fortfarande går i gymnasiesärskolan. Nuvarande regelverk skapar stora problem om och när personen med utvecklingsstörning blir sjuk och behöver hjälp i hemmet. I regelverket finns nämligen ingen rätt att enligt lag ta ledigt från arbetet med ersättning från för föräldern som behöver vara hemma med den sjuke. Det innebär att föräldern tvingas att ta ut semester, eller annan form av ledighet som inte är avsedd för det här ändamålet, för att vårda sitt vuxna barn. Detta trots att nivån på den med intellektuell funktionsnedsättning ibland kan jämföras med ett litet barn. så låg som på en sjuårings nivå. Dessa människor har behov av stöttning och omsorg i hemmet och klarar inte av att vara ensamma hemma. Nuvarande regelverk är därför inte rimligt. Istället bör denna föräldragrupp ha rätt till någon form av ersättning oavsett barnets ålder fram till den dag barnet flyttar hemifrån. Den åldersbegränsning som finns i nuvarande system behöver förändras och föräldrar med vuxna barn med utvecklingsstörning som fortfarande bor hemma hos föräldern behöver ges en utökad rätt till ersättning. Under den pandemi som drabbat världen har det dessutom tillkommit situationer där det finns ytterligare behov för föräldern till ett barn med utvecklingsstörning att ha rätt att ”vabba” eller få annan liknande ersättning – oavsett barnets ålder. Till exempel då barnet är symptomfritt och föräldern/föräldrarna är symptomfri(a) men barnet tillhör riskgrupp och man därför vill undvika att smitta överförs från förälderns arbete/barnets förskola/barnets skola/barnets dagliga verksamhet (LSS). Eller då barnets gymnasieskola stängts eller övergått till distansundervisning. Då behöver barnet stöttning för att klara av situationen. Eller då den dagliga verksamheten stängs och barnet därför måste vara hemma även om det är friskt/symptomfritt. Inget av dessa exempel ovan täcks in av de tillfälliga stöd som infört under pandemin.
mot · H802876 · 2020-10-01 00:00:00 — Kontrollplatser för tunga fordon ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för fler kontrollplatser för tung trafik i och tillkännager detta för regeringen. Antalet lastbilstransporter ökar i . Behovet av godstransporter ökar i takt med att befolkning växer. I finns flera betydande logistikcentrum och flera av dessa har vuxit fram . Ur ett trafiksäkerhetsperspektiv är det viktigt att kontroller av dessa transporter sker. Kontrollerna utförs av polisens så kallade tunga grupp. Vi vet att det förekommer problem med somliga av aktörerna inom transportnäringen. Det är tyvärr inte ovanligt att det slarvas och fuskas med såväl överlast som surrning av gods, vilket är en potentiell dödsfälla för både chaufför och medtrafikanter. Det förekommer även att det fuskas och slarvas med kör- och vilotiderna. Ett verktyg för att stävja dessa missförhållanden på våra vägar är att polisen genomför fler fordonskontroller. Information från representanter från polisens tunga grupp i gör gällande att antalet lämpliga kontrollplatser på länets vägar är alltför lågt. Det försvårar polisens arbete och leder till att färre kontroller utförs. Genomförs för få kontroller riskerar vi att det leder till mer fusk och slarv. Behoven av fler fordonsvågar och fler kontrollplatser i kan inte nog understrykas. Hänsyn till detta bör tas vid framtida vägprojekt i länet. Att möjliggöra fler kontroller på våra vägar är också viktigt med anledning av det skärpta regelverk för transporter som tagits i EU. Det är viktigt att kontrollera att reglerna efterlevs. Skapandet av fler framtida kontrollplatser på de sörmländska vägarna måste prioriteras och planeras.
mot · H802878 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas om det är möjligt att internet ingår i skälig levnadsnivå i riksnormen för försörjningsstöd, och detta tillkännager för regeringen. I tider av distansstudier och distansarbete så behöver invånarna i ha tillgång till bra uppkoppling mot internet. Vi lever i en till stor del digital värld där vi får till oss nyheter och viktig samhällsinformation främst via digitala vägar och därför bör det finnas möjlighet till uppkoppling för så många som möjligt i vårt land. Pandemin har orsakat stora förändringar i vårt samhälle. Gymnasieskolan gick över till distansstudier och det visade sig då att elever som bor i lägenheter för asylsökande inte har internet och de kunde därför inte delta i distansstudier. Internet ingår inte i skälig levnadsnivå för asylsökande. Lagen om mottagande av asylsökande utgår från riksnormen för försörjningsstöd. Det finns också svenskfödda elever som inte har internet hemma. I det långa loppet kan dessa elever inte jobba med skolarbete på aftonen eller när de av någon anledning behöver göra det i hemmet, som vid distansstudier. Det är upp till kommunerna vad gäller försörjningsstöd om stöd till internet betalas ut eller inte, då det inte ingår i riksnormen för försörjningsstöd. Kommunerna har på olika sätt löst det för dessa elever, men visst bör det vara en rättighet i vårt digitala land att ha tillgång till internet. Det är en demokratifråga.
mot · H802879 · 2020-10-01 00:00:00 — Övergången mellan aktivitetsersättning och sjukersättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att övergången mellan aktivitetsersättning och sjukersättning säkras så att ingen ska falla mellan stolarna och tillkännager detta för regeringen. Du kan få aktivitetsersättning det år du fyller om du har en sjukdom eller en funktionsnedsättning och inte kan arbeta nu och under i något arbete på hela arbetsmarknaden. Det gäller även till exempel anpassade arbeten med lönebidrag. Detsamma gäller om man har helt, tre fjärdedels, halvt eller en fjärdedels nedsatt arbetsförmåga. med aktivitetsersättning kan man få stöd och hjälp med att kunna börja arbeta. Aktivitetsersättningen kan beviljas i ett till beroende på hur länge arbetsförmågan är nedsatt. Aktivitetsersättningen är alltid tidsbegränsad. När perioden med aktivitetsersättning tar slut så omprövas den av . Om man har aktivitetsersättning och deltar i aktiviteter där ens förmågor tas tillvara med hjälp av personal, kan de som egentligen inte har någon egen arbetsförmåga ändå få en meningsfull sysselsättning. Då har man även rätt att få sjukersättning när man fyller . Om man har varit så pass sjuk eller haft en neuropsykiatrisk diagnos som inneburit att man inte har kunnat delta i sysselsättning med hjälp av personal, eller inte arbetat och har haft aktivitetsersättning till och med månaden innan man fyllde , så har man rätt till sjukpenning i särskilda fall. I samband med ansökan om sjukpenning i särskilda fall behöver ett läkarintyg med uppgifter om vilken sjukdom eller funktionsnedsättning individen har. ska läkare inte bedöma patientens arbetsförmåga på sjukintygen. Detta innebär att läkarna istället måste skriva vilka aktivitetsbegränsningar patienten har. Detta ökar risken för att personer faller mellan stolarna och att personer som har haft aktivitetsersättning innan de fyllde 30 inte får sjukersättning eller sjukpenning i särskilda fall.
mot · H802880 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ändra kriterierna för riksintressen så att hela dricksvattentäkter ska kunna omfattas och tillkännager detta för regeringen. Enligt 3 kap. 8 § andra stycket (MB) ska områden som är av riksintresse för vattenförsörjningsanläggningar skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra till-komsten eller utnyttjandet av anläggningarna. Bestämmelsen innebär att kommuner och statliga myndigheter ska ta hänsyn till dessa områden t.ex. genom att inte planera för eller lämna tillstånd till sådana verksamheter inom eller i närheten av områdena som kan hindra eller påtagligt försvåra anläggningarnas utnyttjande. Bedömningen av om en åtgärd kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet måste alltid göras i samband med plan- eller tillståndsbeslut som berör områden av riksintresse. Det här kan innebära att nya verksamheter och åtgärder som planeras i närheten antingen måste lokaliseras till annan plats eller att det måste ställas särskilda krav på hänsyn för att de ska kunna tillåtas i närheten av området. Det kan även bli aktuellt att reservera mark för att anläggningen ska kunna brukas på ett rationellt sätt. Det som skyddas vid en sådan process är dock enligt den nuvarande lagstiftningen själva anläggningen, alltså den fastighet där vattnet tas upp. Många svenska kommuner använder emellertid sjövatten som dricksvatten. Råvattentäkten är då själva sjön. Detta gäller t.ex. och som hämtar sitt dricksvatten från . Det gäller även i och området runt hela där näst största (och djupaste) sjö förser oss med dricksvatten. En sjö av storlek har naturligtvis strömmar som gör att vattnet rör sig. Att i det läget anse att bara vissa platser längs med sjön är riksintressen är inte tillräckligt. Flera instanser som och kommuner runt sjön har länge argumenterat för att hela bör klassas som riksintresse. Med dagens lagstiftning finns dock inte den möjligheten trots att uppfyller flera av de kriterier som lagstiftaren satt upp. Alla försök att klassa sjön som ett riksintresse har stupat på att den nuvarande lagstiftningen inte medger ett sådant förfarande. betydelse som dricksvattentäkt blir allt större. I finns planer på att börja använda dricksvatten från . I talar man om att använda den som reservkälla i den händelse kontamineras. har en unik kvalitet på sitt dricksvatten.
mot · H802881 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga hur samhället kan ta ett utökat ansvar för att barn lär sig cykla och får kunskap om trafiksäkerhet, och detta tillkännager för regeringen. Att röra sig mycket i sin vardag främjar folkhälsan för alla. Cykeln ger utmärkt vardagsmotion även för barn. är det dock många barn som lär sig cykla sent eller som inte alls lär sig cykla. I vissa kommuner pågår projekt med trafiksäkerhet och för att lära barn och vuxna att cykla. Att främja barns cykling samt att utbilda barn i trafiksäkerhet skulle stärka barns hälsa. Eftersom många föräldrar inte kan cykla och därmed har svårare att lära sina barn detsamma borde det vara ett samhälleligt ansvar. Med anledning av det anförda anser vi det befogat att överväga hur samhället kan ta ett utökat ansvar för att barn lär sig cykla och får kunskap i trafiksäkerhet. Det är också angeläget att kommunerna aktivt arbetar med att förbättra och beakta trafiksäkerheten vid våra skolor så att barn upplever det som tryggt att cykla till skolan.
mot · H802882 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bildande av och tillkännager detta för regeringen. Östgötska riksdagsledamöter har motionerat om att har särskilt skyddsvärda områden med så viktiga naturvärden, kulturella värden och vetenskapliga värden att bör skyddas och förvaltas som en nationalpark. För detta finns det ett brett stöd i , inte minst från . Vid utskottets behandling av vår motion 2010 anfördes att bildandet av en ny nationalpark är en lång process som innebär att förslaget ska förankras lokalt och att den aktuella marken ska förvärvas av staten i förväg. Utskottets synpunkter talar för som nationalpark eftersom staten redan äger marken och det finns en bred förankring i länet i denna fråga. invigdes Naturum i direkt anslutning till den föreslagna , vilket medför att man nu har goda förutsättningar att komplettera denna med Naturum besöksanläggning. Jag anser, på goda grunder, att regeringen bör se över möjligheterna att bör skyddas som nationalpark.
mot · H802883 · 2020-10-01 00:00:00 — Förbättring av studie- och yrkesvägledningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att stärka studie- och yrkesvägledningen och tillkännager detta för regeringen. Skolans mål är att varje elev kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden, har inblick i närsamhället och dess arbetsliv samt har kännedom om möjligheter till fortsatt utbildning i och i andra länder. För att vara väl förberedd för gymnasievalet behöver en elev både en kunskapsbas att stå på och vägledning i den konkreta valsituationen. Eleven behöver tidigt i sin utbildning utveckla kunskaper om arbetslivet och rent praktiskt komma i kontakt med olika yrkesområden. Inför själva valsituationen behöver eleven sedan stöd och hjälp för att valet ska bli väl övervägt. Tillgången till studie- och yrkesvägledning i hänger starkt samman med elevers avhopp på gymnasieskolan. SCB fann, i en studie gjord 2012, att elever som gått på en grundskola med låg studie- och yrkesvägledartäthet löper en högre risk att göra studieavbrott i gymnasieskolan. Att studie- och yrkesvägledning minskar risken för avhopp och har positiva effekter för studieresultat och elevernas etablering på arbetsmarknaden och i samhället är väl belagt även i den internationella vägledningsforskningen. Det konstateras att studie- och yrkesvägledning har positiva effekter inte bara för individen utan även för samhället i stort och för den ekonomiska utvecklingen. Detta gäller inte minst inför och under yrkesutbildning, där vägledning kan bidra till att stärka både utbildningens och elevernas koppling till arbetsmarknaden. Gymnasieexamen har blivit en vattendelare på svensk arbetsmarknad. Utan fullföljd gymnasieutbildning är risken att hamna i arbetslöshet mycket stor. Ändå hoppar ca 35 000 ungdomar av sina studier utan att nå gymnasieexamen. Dessutom är det många elever som ångrar sina val och missmatchningen på arbetsmarknaden är bland de största inom . Tyvärr är studie- och yrkesvägledningen ofta lågt prioriterad i skolans vardag och tillgången till studie- och yrkesvägledning varierar stort mellan kommuner och skolor. Ett kort samtal i direkt anknytning till gymnasievalet räcker inte. Samtalen måste ske under hela elevens skoltid och studie- och yrkesvägledningen måste betraktas som en central del av skolans uppdrag.
mot · H802884 · 2020-10-01 00:00:00 — Ta bort stuprören i välfärden ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en strategi för en mer effektiv och samordnad välfärd som sätter individens behov i centrum och tillkännager detta för regeringen. är ett av de mest sektoriserade länderna i västvärlden med en lång historia av autonoma myndigheter, en tydlig uppdelning och självbestämmanderätt mellan stat, landsting/region och kommun samt svagt ministerstyre. Den stuprörsorganisation som vi har är bra på många sätt men försvårar samordnat stöd och sätter individer med komplext stödbehov i en omöjlig sits. Åtskilliga är de människor som kan vittna om hur det är att ramla mellan de berömda stolarna och aldrig få den samordnade hjälp som krävs. Människor med multiproblematik, flera diagnoser, kombination av social och medicinsk problematik samt deras närstående lider ofta av att aktörer har olika regelverk, olika möjligheter att stödja processen och olika grader av engagemang och tid för den enskilde. Varje myndighet har sitt uppdrag, sin budget och sitt uppföljningssystem – ingen tar ansvar för att individens behov sätts i centrum. Särskilt sårbara är utsatta barn, multisjuka äldre och människor med psykisk ohälsa och deras närstående som har ett stort ansvar för att hantera bristen på samorganisering och helhetstänkande. Socialdemokraternas paroll att utveckla välfärden, inte avveckla den, är särskilt passande för den tid vi lever i. Vi socialdemokrater har dessutom länge kämpat för att utsatta människor ska ha de bästa förutsättningarna att kunna gå vidare med sina liv och bidra efter bästa förmåga. Spår av utveckling för en mer sammanhållen välfärdsorganisering finns bl.a. i form av lagen om finansiell samordning, i uppdraget till Tillitsdelegationen och i hälso- och sjukvårdens arbete för en personcentrerad vård. Men det sker ofta under radarn, småskaligt och i projektform. Coronapandemin har drivit upp arbetslösheten och gjort det än svårare för människor med komplexa behov att etablera sig på arbetsmarknaden. Vilken strategi finns för att även dessa människor ska kunna försörja sig själva och se sin förmåga tagen i anspråk? hamnar ofta högt på rankningslistor då länders välfärd jämförs. Däremot hamnar lågt just bland de som tillhör de grupper som har ett samordnat behov. Det behövs en tydligare politisk strategi för en effektiv och samordnad välfärd. Att delegera samordningen till de enskilda myndigheterna har prövats . Det finns små positiva resultat men det går för långsamt. För att samverkan – inte bara mellan myndigheter utan också mellan brukare, myndigheter och de fantastiska resurser som finns i civilsamhället – verkligen ska lyftas, behövs en politisk mobilisering. Vi anser att regeringen behöver ta fram en strategi för hur styrning och ledning av välfärden ska se ut .
mot · H802885 · 2020-10-01 00:00:00 — En sjukförsäkring som ger trygghet ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av regelverket kring sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. En omistlig del av välfärdsstaten är de socialförsäkringar som det allmänna administrerar när vi blir sjuka eller arbetslösa. Sjukförsäkringen är tänkt att verka som omställningsförsäkringar som gör det möjligt att till dess att man tillfrisknat eller rehabiliterats vara hemma med en fortsatt skälig ersättning. Länge låg fokus i debatten på att korta och se till att människor så fort som möjligt återgick till arbetsmarknaden. Det är motiverat både därför att det sätter fokus på vikten av en god arbetsmiljö och vikten av rehabiliteringsinsatser och för att det allmänna rättsmedvetandet fortsatt är att den som kan arbeta ska arbeta, även om det är begränsat. Allas förmåga ska tas tillvara och alla ska försörja sig själva i så stor utsträckning som möjligt. Frågan är dock om inte pendeln i detta fall har slagit lite för långt i den riktningen. Vi får ofta rapporter om människor som känner sig dåligt behandlade av . De upplever att deras besvär inte tas på allvar och att de tvingas tillbaka till arbete – eller till att söka arbete – trots att de är sjuka. Många upprörs över att de intyg om arbetsförmåga som deras läkare sänt in överprövas av försäkringsläkare. Det är vanligt förekommande att en person bedöms ha arbetsförmåga men att den nuvarande arbetsgivaren inte har en tjänst att erbjuda som passar den arbetsförmågan, varvid man hänvisas till Arbetsförmedlingen för att söka arbete trots att man själv uppfattar sig som sjuk. Det har lett till misstro mot och en besvikelse gentemot samhället. Det är oerhört allvarligt. Sjuka människor blir utan sjukpenning och tvingas säga upp sin fasta anställning för att kunna ansöka om försörjningsstöd. Det är inte värdigt ett välfärdsland. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har vidtagit många åtgärder på området och vi välkomnar förslagen i utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum, men det räcker inte. Det brådskar att stärka förtroendet för sjukförsäkringen. Regelverket behöver ses över omgående för att stärka skyddet för den enskilde.