ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H7023637 · 2020-06-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:168 En moderniserad radio- och tv-lag ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omförhandling av AV-direktivet med målet att avskaffa kravet på en viss kvot programinnehåll med europeiskt innehåll och tillkännager detta för regeringen. Regeringens proposition innehåller förslag till hur ändringarna i EU:s direktiv om audiovisuella medietjänster, det s.k. AV-direktivet, ska genomföras. Som medlem i unionen har åtaganden att genomföra direktivet i svensk lagstiftning, och kommissionen har också tidigare inlett ett överträdelseförfarande mot för att reglerna inte har blivit tillräckligt implementerade. AV-direktivet innehåller bl.a. krav i artiklarna 13, 16 och 17 om att främja europeiska produktioner. Ändringarna i direktivet innehåller också krav om att leverantörer av streamad tv ska ha europeiska produktioner i sitt utbud och att dessa produktioner ska framhävas. Som europeisk produktion räknas främst produktioner som härrör från medlemsländerna, men även samproduktioner med ett tredjeland kan i vissa fall räknas in. Att EU på detta sätt styr programinnehållet i mediebolags utbud är djupt olyckligt, och det av flera skäl. För det första är programutbudet i en tv-kanal eller en streamingtjänst ingenting som EU ska lägga sig i. För det andra är det inte heller en fråga för politiken, på vare sig nationell eller europeisk nivå, att avgöra hur stor andel av produktionerna i utbudet som ska härröra från ett visst land. Det är en sak för medieföretagen att erbjuda, likväl som det är tittarnas sak att avgöra vad de vill ta del av. Att kvotera och reglera mediernas innehåll – i detta fall programutbudet i tv-sändningar och beställ-tv – är helt enkelt något som lagstiftarna ska hålla sig borta från. EU:s kulturpolitik har en stödjande och kompletterande funktion till medlems-ländernas. Det är positivt att det europeiska samarbetet också syftar till att främja europeiska kultur- och medieproduktioner som annars inte hade kunnat komma till stånd. Det är däremot bekymmersamt att EU:s lagstiftande makt används till att kvotera fram ett visst utbud av sådana produktioner och därmed kvotera bort andra. Att kvoteringar dessutom är ett mycket trubbigt redskap demonstreras av att europeiska produktioner som huvudregel definieras som produktioner i något av medlemsländerna. När ändringarna i AV-direktivet antogs var fortfarande medlem i EU men är det inte längre. Det torde vara mycket få som har förståelse för synsättet att produktioner som ”The Crown”, ”A ” eller ”Downton ” därmed har upphört att vara europeiska. Även om AV-direktivet tyvärr innehåller åtaganden som är juridiskt ofrånkomliga för att implementera, så är detta inte detsamma som att vi politiskt ska acceptera dem. bör därför med kraft arbeta för en revision av AV-direktivet där kravet på en viss procentandel europeiska produktioner tas bort. Gulan Avci (L)
mot · H7023638 · 2020-06-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:169 Utvidgad förundersökningsrätt för ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge befogenhet att stoppa stöldgods från att föras ut ur landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka brottsbekämpande uppdrag och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår i propositionen ett antal utökade befogenheter för . Förslagen är i grunden bra, men det saknas fortfarande viktiga komponenter för att stärka brottsbekämpande uppdrag, utan att ge avkall på det handelsrelaterade arbetet. står inför en förhållandevis ny situation som kräver en helt annan förmåga att upprätthålla gränsskyddet. Denna uppgift har varit eftersatt , och situationen är ansträngd. Möjligheterna att hindra insmuggling av narkotika och vapen i landet måste öka, men det måste även införas möjligheter för att förhindra att stöldgods förs ut ur landet. har stöldgods kunnat tas ut ur relativt obehindrat. Utländska stöldligor står för mängder av bostadsinbrott och en majoritet av andra grova stölder av bildelar, båtmotorer och jordbruksmaskiner. Men trots uppmaningar från brottsbekämpande myndigheter saknar ännu befogenhet att stoppa stöldgods från att föras ut ur landet. Enligt polisen kommer utvecklingen med stöldligornas framfart att fortsätta eller rentav öka , och Svensk Försäkring uppskattar att stöldgods till ett värde av förs ut ur landet . Det här är grovt integritetskränkande brott som drabbar ett stort antal människor i både känslomässigt och ekonomiskt. Stora vinster, liten upptäcktsrisk och låga straff är starkt bidragande orsaker till att stöldligorna härjar just i . Mot bakgrund av detta är det av största vikt att ges befogenhet att stoppa stöldgods vid gränsen. En sådan åtgärd skulle vara effektiv för att motarbeta stöldligorna genom att kraftigt begränsa deras möjligheter att frakta stöldgods ut ur landet. De utökade befogenheterna till har länge efterfrågats av såväl självt som och . har även riktat flera tillkännagivanden till regeringen om att bör ges en sådan befogenhet. Mot bakgrund av detta och det faktum att regeringen nu går vidare med nya befogenheter för är det anmärkningsvärt att regeringen inte ens har börjat utreda frågan om befogenheter att stoppa utförseln av stöldgods. Därtill vill stärka brottsbekämpande uppdrag. Utöver de akuta behoven pekar mycket på att framöver kommer att behöva ett antal ytterligare verktyg för att bekämpa den brottslighet som blivit alltmer internationell. Vi vill därför se en samlad översyn av myndighetens möjligheter att bekämpa brott. Här bör också samarbetet med andra myndigheter, t.ex. polisen och , analyseras.
mot · H7023642 · 2020-06-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:183 Förlängd giltighetstid för undersökningstillstånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till ändring i minerallagen som innebär en förlängning av giltighetstiden för samtliga undersökningstillstånd och tillkännager detta för regeringen. antog regeringen en lagrådsremiss gällande förlängning av undersökningstillstånd. Det är en fråga som gruvbranschen har efterfrågat och som är betydelsefull med tanke på de effekter som följer av covid-19. Prospektering efter mineraltillgångar bedrivs ofta av renodlade prospekteringsbolag med tillgång till riskkapital. Många av bolagen är små och väldigt specialiserade och har inga inkomster från egen gruvproduktion, vilket gör att de är helt beroende av kapital som kommer utifrån. Med tanke på den ovisshet som råder med är finansiering inte helt lätt att ta del av nu när konkurrensen om riskvilligt kapital ökar. Som gruvland behöver dessa företag – inte minst eftersom behovet av metaller ökar och för att klara klimatomställningen av energiproduktion, transporter och energilagring. När det gäller prospektering måste man enligt minerallagen ha undersökningstillstånd. Det är en process som tar , bl.a. för att man inte alltid kan utföra undersökningar . Det kan bero på att man behöver ta särskild hänsyn till exempelvis naturskydd och rennäring. Vidare är det också en process som är dyr – i många fall anlitas experter från andra länder och ofta behövs specialiserad utrustning som är svår att få till . Om undersökningsarbete inte har bedrivits riskerar prospekteringsföretaget att mista sitt tillstånd och de investeringar som har gjorts blir i så fall förgäves. Effekterna av har tyvärr gjort att stora delar av den tid som man kan ägna åt fältarbete under innevarande år kan vara borta, och ingen vet hur det blir den kommande säsongen. Ett undersökningstillstånd gäller och kan efter detta och under särskilda omständigheter förlängas i sammanlagt tre omgångar. Det lagförslag som regeringen nu har lagt fram omfattar endast de undersökningstillstånd som är inne på sitt allra sista år – de får med den nya lagen till. Lagändringens begränsning – att endast låta den omfatta de undersökningstillstånd som är inne på det allra – är enligt vår mening omotiverad. Att förlänga alla giltiga undersökningstillstånd skulle inte medföra varken stora kostnader eller merarbete för Bergsstaten. Därför föreslår vi att regeringen återkommer med en komplettering där alla giltiga undersökningstillstånd möjligt förlängs och det utan krav på att bolagen ska ha utfört prospekteringsarbetet . När det gäller stenkol, olja och gasformiga kolväten delar vi dock regeringens uppfattning att undersökningstillstånd på dessa områden inte ska omfattas av förlängningen. Per Schöldberg (C)
mot · H7023644 · 2020-06-15 00:00:00 — [8] Regeringens proposition 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform, s. 67–73.
mot · H7023647 · 2020-06-17 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:187 Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera tillskottet till ur ett konkurrensperspektiv och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslår regeringen för att tillförs . Anslagsökningen ska täcka för det intäktsbortfall som uppstått för under innevarande pandemikris. Regeringen anger att anslaget endast kan användas för . I finns det dock flygtrafikledning i både offentlig och privat regi. Därför måste utformandet av stödpaket och krisåtgärder omfatta alla aktörer på marknaden på samma sätt för att inte snedvrida konkurrensen. Många av de regionala flygplatser som regeringen vill rädda runt om i landet har dessutom flygkontrolltorn som bemannas, inte av LFV, utan av ett privat företag. Även dessa företag finansieras genom avgifter precis som . Sedan tidigt betalas det inte längre ut någon ersättning alls från flygbolagens avgifter och trafiken har minskat med mellan 90–. Samtliga flygtrafikledningsaktörer är drabbade på samma sätt. Utan de privata aktörerna riskeras långvariga driftsstopp på många av landets flygplatser. anser att samtliga aktörer som är verksamma med flygtrafikledningstjänster bör behandlas neutralt och att regeringen bör säkerställa att konkurrensen inte snedvrids genom statligt stöd till en aktör. Regeringen bör mot den här bakgrunden utvärdera tillskottet till ur ett konkurrensperspektiv.
mot · H802389 · 2020-09-24 00:00:00 — Patienter som slutenvårdats för covid-19 bör erbjudas screening för akuta stressyndrom och samtal kring vanliga reaktioner vid livshotande tillstånd. Det gäller framför allt inom intensivvård. Vidare behöver vårdpersonal stöd för att hantera den svåra situation de befinner sig i till följd av pandemin. Regeringen bör ta initiativ till ett brett program mot psykisk ohälsa till följd av pandemin. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 2.12 Behovet av att utbilda vårdpersonal arbetar knappt 300 000 medarbetare inom hälso- och sjukvården enligt Kommuner och Regioner (SKR). skulle man behöva nyrekrytera ca 118 000 personer för att behålla samma nivå på vårdens tjänster som . vill förbättra arbetsmiljön för personalen och därmed vården för patienter. Det behövs ökad personaltäthet och ständig kompetensutveckling. har i sin budgetmotion föreslagit ökade anslag till regionerna och extra anslag till regioner med omfattande glesbygd (2020/21:3170). Staten har ett ansvar för att utbilda olika yrkesgrupper som kan arbeta inom hälso- och sjukvården. Arbetsgivare har ett stort ansvar för kompetensutveckling. Det är viktigt att det finns en framförhållning för att tillgodose framtida behov inom regioners och kommuners hälso- och sjukvård. Därtill har t.ex. företagshälsovård och olika former av folkhälsoinsatser en viktig roll att spela. Det behövs även en kvalitetshöjning i verksamheterna. Äldreomsorgen ska inte vara beroende av timvikarier; personal måste ha fasta anställningar. Personalförsörjningen för regioners och kommuners sjuk- och hälsovård måste säkras. Regeringen bör ta initiativ till en långsiktig utbildningsplan för att tillgodose framtida rekryteringsbehov inom vård och hälsovård med ökad kvalitet och ökad personaltäthet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Forskning pågår när det gäller covid-19. Än är inte alla konsekvenser av det nya viruset kända. Men det har redan uppmärksammats att många drabbade har symptom och besvär efter insjuknandet. Detta gäller i synnerhet de som varit svårt sjuka och legat på IVA. De kan ha långvariga kroppsliga och psykologiska vårdbehov. Regioners sjukvård kan behöva olika former av stöd för att utveckla specialiserad rehabilitering efter covid-19-pandemin. Forskning, riktlinjer och annat kunskapsstöd behöver spridas till alla regioner oavsett olika behov och kompetens. Regeringen och relevanta myndigheter bör på lämpligt sätt tillsammans med SKR intensifiera rehabiliteringsinsatserna för dem som drabbats av covid-19. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V) Momodou (V)
mot · H80239 · 2020-09-10 00:00:00 — Nationell enhet inom polisen för utredning av brott mot lantbrukare av djurrättsaktivister ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell enhet inom polisen för utredning av brott mot lantbrukare av djurrättsaktivister och tillkännager detta för regeringen. har brott och hot mot lantbrukare runt om i ökat kraftigt. På många håll upplever lantbrukare att man ständigt lever med hot och även deras familjer blir utsatta. Detta är en ny typ av brott som måste prioriteras högre av . Det är olika över landet hur hoten ser ut och äger rum samt hur många de är i antal. För att komma åt denna typ av brott och kunna samordna insatserna från polisen så bör en nationell enhet som utreder brott av djurrättsaktivister inrättas. Denna enhet bör ha till uppgift att utreda, samordna samt kartlägga hur dessa grupper utför sina aktiviteter över landet. Dessa grupper som hotar gör det ofta vid upprepade tillfällen och aktioner mot lantbrukare planeras och kan genomföras . Att kunna samordna och se hur aktivisterna upprepar sig är också en anledning till att en nationell enhet bör inrättas. har flera olika nationella enheter och detta bör bli nästa som inrättas. Denna typ av hot som djurrättsaktivister utför är ett hot för dem som drabbas och deras familjer men det är också ett hot mot svensk livsmedelsproduktion. Regeringen bör utreda hur en sådan enhet kan se ut och hur arbetet ska se ut.
mot · H802391 · 2020-09-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom FN och EU bör verka för att uppdatera det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra brott mot naturen (ekocid) genom att inkludera ekocid i Romstadgan och tillkännager detta för regeringen. Stärk det globala rättsskyddet för natur och miljö Naturen behöver ett starkare rättsligt skydd. motionerade i om införandet av en internationell konvention för att förbjuda brott mot naturen (ekocid). Genom att göra ekocid till ett brott i enlighet med den s.k. Romstadgan skulle brott mot miljön få liknande status som krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten och kunna lagföras vid i (ICC). Behoven av att skydda miljön rättsligt har ökat . Fallen är tyvärr många av storskaliga ingrepp på miljön som skadat ekosystem och livsmiljöer för oöverskådlig tid. Gruvbolag, skogsskövlare, fossila energibolag och andra exploatörer kommer lätt undan. Kvar blir en förstörd miljö och omfattande kostnader som får bäras av hela samhället. En ekocidlagstiftning skulle vara ett viktigt verktyg i att stoppa detta och utkräva ansvar från dem som utarmar miljön. Särskilt stor betydelse skulle en internationell lag om ekocid få för fattiga länder med svag miljölagstiftning som drabbas hårdast av de omfattande miljöbrotten. Glädjande nog har ICC börjat ta sig an miljömål. Det är ett viktigt steg framåt och innebär att vissa miljöfall kan tas upp i domstolen inom ramen för brott mot mänskligheten. Det är bra, men ännu bättre vore en renodlad ekocidtillämpning där alla fall med omfattande miljöförstöring, även om de inte är direkt kopplade till människors välfärd, skulle vara åtalbara. Det skulle skicka en viktig signal om att förstörelse av naturen i sig är ett brott. bör inom FN och EU verka för att uppdatera det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra brott mot naturen (ekocid) genom att inkludera ekocid i Romstadgan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.
mot · H8024 · 2020-09-08 00:00:00 — Inför tidsgränser för språktolk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tidsgränser för användandet av språktolk och tillkännager detta för regeringen. anser att det svenska språket är nyckeln in till det svenska samhället. Därför är det inte försvarbart att personer som bott i detta land i tio, femton och till och med använder sig av språktolk finansierad av samhället. Jag förstår och accepterar att språktolk måste finnas för de som är nyanlända och har bott i . Jag tycker däremot att det är en moralisk skyldighet att lära sig språket i det land man själv har valt att bosätta sig i. Jag tycker att en rimlig gräns borde sättas för vistelse i landet för att erhålla samhällsfinansierad tolk. En rimlig tidsgräns är att en vistelse på högst bör ge rätt till språktolk. Är inte så fallet får man bekosta språktolk på egen hand. Vad gäller personer som av medicinska skäl har tappat sin förmåga att uttrycka sig på sitt nya språk får självklart undantag göras. Detta är ett sätt för oss att ställa krav på en motprestation gentemot dem som kommit till vårt land och tar del av allt vad vårt land har att erbjuda.
mot · H802400 · 2020-09-25 00:00:00 — Kontroll av utgående gods, fordon och transporter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att kontrollera utgående gods, fordon och transporter vid gränser och tillkännager detta för regeringen. har inget uppdrag att kontrollera utgående gräns. Således kan gods, fordon och övriga transporter lämna utan risk för kontroll. Detta är förödande eftersom det är helt säkerställt att mycket stöldgods går till länder där det kan hanteras förhållandevis riskfritt. Det stjäls mängder av olika värdeföremål – båtmotorer, cyklar, bilar, arbetsredskap, maskiner och dylikt – där utländska ligor har konstaterats ligga bakom dessa brott. För att minska denna brottslighet, och därmed göra det svårare för de kriminella ligorna, behöver skärpa gränsbevakningen.
mot · H802401 · 2020-09-25 00:00:00 — Gemensamt digitalt system för alla vårdenheter för att öka patientsäkerheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt digitalt system för alla vårdenheter för att öka patientsäkerheten och tillkännager detta för regeringen. Införandet av digitala journalsystem inom regionerna har underlättat vårdgivarnas möjligheter att ta del av den enskildes journal när denne söker sjukvård. Tyvärr har majoriteten av regioner olika digitala journalsystem, vilket gör att om en person söker vård utanför dennes hemlän/region, kan inte vårdgivaren ta del av den vårdsökandes journaler på samma enkla sätt som vårdgivarna i patientens hemregion kan göra. För att komma till rätta med det problemet föreslår jag att ett nationellt digitalt journalsystem införskaffas. Genom införande av ett sådant system skulle en vårdgivare på ett enkelt sätt kunna ta del av en vårdsökandes journalhandlingar – oavsett var i personen är mantalsskriven. Något som skulle öka effektiviteten men också patientsäkerheten – risken att en vårdgivare missar viktig medicinsk information om patienten minskar därmed. Genom att förse systemet med en befintlig logistisk funktion (finns inom sjukvården i ), kan sjukvårdspersonalen enkelt få överblick över kösituationen på övriga vårdinrättningar i närheten, för att på så sätt kunna styra om patienter till sjukhus som har mindre kö. Incheckningen sker en gång, sedan följs patienten via det digitala systemet, vilket minskar arbetsbelastningen och risken att försvinna i systemet. Berättelserna om kvarglömda patienter är tyvärr många. Systemet kommer även patienterna till gagn, då de genom att nyttja exempelvis en applikation i sin mobiltelefon redan innan besöket kan se väntetider osv. för olika vårdinrättningar. När patienten väl är på plats på sjukhuset/vårdinrättningen och har blivit inskriven, kan patienten via samma applikation få annan relevant information, såsom nästa steg i behandlingen, ungefärlig väntetid m.m. För sjukvårdspersonalens del innebär det att de får en bättre överblick över patientflödet på sin vårdinrättning, något som också ökar patientsäkerheten samt effektiviteten.
mot · H802402 · 2020-09-25 00:00:00 — Förarbevis övriga motordrivna fordon ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska krävas förarbevis för att få framföra övriga motordrivna fordon, liknande det för moped klass 2, samt att en åldersgräns ska införas och tillkännager detta för regeringen. I takt med utvecklingen av framförallt eldrivna fordon har det kommit att färdas en mängd olika farkoster som ganska okontrollerat farit omkring på trottoarer, cykelbanor och vägar. Det kan handla om elcyklar, elsparkcyklar, elskateboards eller elhjul med sits på. Det finns säkert fler än de uppräknade och kommer säkert fler framöver. I många fall så färdas man med dessa farkoster i mer än /h och ibland mycket mer än så. Många av dessa farkoster har varit inblandade i allvarliga olyckor. En del av dessa olyckor kunde möjligtvis ha undvikits om det funnits krav på någon form av utbildning för att få framföra dem. råder det ett krav på förarbevis för moped klass 2 avseende max /h. Till detta finns även en åldersgräns . Syftet med denna motion är att det ska krävas någon motsvarande utbildning för dessa nämnda farkoster, eftersom hanteringen av dessa uppenbarligen brister. Denna typ av utbildning kan gärna utformas så att den gäller för hela gruppen av fordon som nämns ovan.
mot · H802403 · 2020-09-25 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda framförande av alla typer av moped på cykelbanor inom detaljplanerat område och tillkännager detta för regeringen. I har vi ett väl utbrett nät av cykelbanor som många använder sig av. Tanken är att detta ska vara en trygg och säker väg där cyklister kan färdas utan att blandas med övrig trafik. Det är dock ett problem att vissa typer av mopeder, moped klass 2 får möjlighet att använda cykelbanorna, då det blivit alldeles för vanligt att mopeder används för att råna cyklisterna. Mopeder som används är både av klass 1, vilka ej får färdas på cykelbanor, men även klass 2. Det skulle bli tryggare för övriga trafikanter om inga mopeder fick färdas på cykelbanor, i alla fall inte inom detaljplanerat område. är många cyklister oroliga när de använder cykelbanorna, just på grund av rånrisken från mopeder. Många vittnar om att det räcker med att man hör ljudet från en moped, så blir man rädd. Om mopederna oavsett klassificering förbjuds på cykelbanor inom detaljplanerat område och att förbudet upprätthålls, skulle detta vara en åtgärd som skapar mer trygghet för våra cyklister. Detta blir också en mycket tydligare gränsdragning för vilka som får färdas på cykelbanorna.