mot · H802299 · 2020-09-23 00:00:00 — Utredningen visar att utlåningen av aktier ökar markant kring utdelningsdagarna i de flesta EU-länder. Detta gäller i synnerhet i , – och . [19] I har en ny lag antagits som en reaktion på cum-cum-transaktioner. De nya reglerna innebär att den skattskyldige måste ha varit både civilrättslig ägare och ekonomisk förmånstagare före och efter aktieutdelningen. Men i har inget gjorts, trots upprepande påstötningar från bl.a. Regeringen bör återkomma till med ett liknande regelverk som finns i avseende aktieutdelningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. publicerade mediesammanslutningen Corrective en rapport om momsbedrägerier inom EU. [20] I rapporten hänvisas till som bedömer att det samlade skattebortfallet av momsfifflet uppgår till ca . Grunden för momsbedrägerierna är den EU-reglering som innebär att ett företag i ett EU-land som säljer varor i ett annat EU-land inte ska behöva lägga på moms i det ledet. Regleringen utnyttjas av alltifrån kriminella ligor till islamistiska terrornätverk. Samma vara handlas i flera led, där de inblandade använder både riktiga företag och skalföretag. Fifflarna gynnas av digitaliseringen och av bristande samarbete mellan EU:s medlemsstater. Regeringen bör inom ramen för arbetet i EU driva på för skärpta regler i syfte att motverka momsbedrägerier. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har de rika länderna makten över dagordningen i frågor om att bekämpa skatteflykt genom att frågorna behandlas i som endast omfattar världens rikaste länder. Det finns ju en skattekommitté i FN, där har en representant, men kommitténs ställning är mycket svag och dess sekretariat väldigt litet. har ett ansvar för att utvecklingsländerna får sitta med vid bordet när arbetet mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering diskuteras och beslutas i . bör verka för att det inom ramen för FN upprättas ett organ för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering där utvecklingsländerna finns med. Här kan FN:s arbete mot klimatförändringen fungera som förebild. Arbetet vilar på ett internationellt miljöfördrag (United Nations Framework Convention on Climate Change, förkortat UNFCCC) som antogs på . Knutet till arbetet finns en expertpanel, Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC). bör driva på för att etablera ett ramverk inom FN för arbetet mot skatteflykt och penningtvätt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör också undersöka möjligheterna att införa ett globalt värdepappersregister. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 14 Inför en utflyttningsskatt En grundläggande skatterättslig princip – inte bara i – är att de vinster som har uppstått när en person är skattskyldig i ett land också beskattas i det landet. En rad länder har regler om särskilda beskattningskonsekvenser för fysiska personer som flyttar ut. I kommer den principen till uttryck genom den s.k. tioårsregeln i inkomstskattelagen. Det är dock känt att tioårsregeln har betydande brister. gjorde 2007 en studie om försäljning av aktier efter utflyttning. I studien konstaterades att ett stort antal personer utvandrade för att därefter sälja aktier och andelar med i upparbetade vinster skattefritt eller med förmånligare beskattning, samt att den typen av skattedriven utflyttning tenderade att öka. I studien noterades att den som skaffar sig en överblick av den interna lagstiftningen hos ett antal stater hade en uppsjö av möjligheter att undvika att kapitalvinster på aktier och andelar beskattades i . I rapporten identifierades ett antal olika upplägg. I vissa fall såldes andelarna direkt, i andra fall gick man via utländska holdingbolag som avyttrade andelarna. Studien konstaterade också att ett flertal av skatteavtal saknade utflyttningsregler. Under förra mandatperioden uppdrog regeringen åt att ta fram ett förslag om utflyttningsskatt. Uppdraget redovisades i promemoria Exitbeskattning för fysiska personer (2017). Promemorian var detaljrik och innehöll konkreta lagförslag. På lång sikt beräknades skatten stärka de offentliga finanserna med ca . Förslaget mötte dock stark kritik från näringslivets olika lobbyorganisationer, varpå regeringen drog tillbaka förslaget. Det har gått regeringen drog tillbaka förslaget, dock utan att återkomma till med förslag till alternativ lösning. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på en utflyttningsskatt för fysiska personer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 15 Land-för-land-rapportering för privatpersoner När den svenska förmögenhetsskatten slopades 2007 försvann också förmögenhetsdeklarationen. Därmed är det svårt för svenska myndigheter att ha någon närmare kunskap om svenska tillgångar utomlands. Detta beror bl.a. på att vissa stater, främst de som vi saknar avtal om informationsutbyte med, ”lever på” att gömma pengar åt utlänningar. [21] I rapporten och utveckling analyserar bl.a. frågan om privatpersoners tillgångar i utlandet. [22] uppskattar att svenska privatpersoners tillgångar utomlands uppgick till . De antar att av tillgångarna inte hade deklarerats. Vidare antas en genomsnittlig avkastning på och en genomsnittlig kapitalskatt på , vilket sammantaget leder till ett skattebortfall på . För att motverka denna skatteflykt bör införa en deklarationsplikt för förmögenheter som innehas utomlands. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har frågan om skatteflykt och offentlig upphandling debatterats en hel del. Detta är föga förvånande med tanke på att den offentliga sektorn handlar upp varor och tjänster för . Flera svenska kommuner har önskat ställa krav på att deras leverantörer inte ska få ha någon koppling till företag som är baserade i s.k. skatteparadis. Dessvärre har förhindrat kommun och kommun att ställa sådana krav i sin upphandling med hänvisning till . Regeringen bör därför driva på inom EU för regeländringar som möjliggör för offentliga aktörer att ställa skatteetiska krav på anbudsgivare vid offentlig upphandling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 17 Ordning och reda på arbetsmarknaden –2018 vidtog den röd-gröna regeringen ett antal viktiga åtgärder för att motverka skattefusk, svartjobb och social dumpning i syfte att skapa ordning och reda på arbetsmarknaden. välkomnar detta men anser att mer behöver göras på detta område. I motionen Ordning och reda på arbetsmarknaden (2020/21:431) uppmärksammar en rad olika missförhållanden på arbetsmarknaden och presenterar en rad förslag mot svartjobb, social dumpning m.m. En del av förslagen berör skatteområdet och kampen mot skatteflykt och skattefusk. Här redogörs kort för dessa förslag. Ett problem med F-skattsedlar är att dessa missbrukas för att arbetsgivare vill undvika sitt arbetsgivaransvar. Det förekommer att personer med F-skatt bara har en uppdragsgivare, och då inte sällan i form av sin gamla arbetsgivare. Därför lägger i motionen förslag med innebörden att det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. Det är viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilde konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. Som ett försök att begränsa fusk föreslår därför i ovan nämnda motion att ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt ska införas. Ett annat problem när det gäller utländska företag som verkar i är reglerna om fast driftställe. Reglerna avgör om ett utländskt företag ska betala inkomstskatt i eller inte. är reglerna hårt knutna till en bedömning av huruvida ett företag är etablerat på en exakt plats i eller inte. Företag som inte går att knyta till en exakt plats i kan därmed undgå skattskyldighet genom att ha sitt kontor utomlands, även om de bedriver omfattande verksamhet i . Det kan t.ex. röra sig om åkeriföretag, bemanningsföretag eller byggföretag. Detta öppnar för osund konkurrens och social dumpning. I motionen Ordning och reda på arbetsmarknaden (2020/21:431) föreslår därför att det utreds om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . Ciczie Weidby (V) [1] Se . [2] Crivelli, E, R de Mooij & M (2015), ”Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries”, IMF Working Paper, WP/15/118. [3] . [4] Cobham, A, & Janský, P. (2017). ”Measuring Misalignment: The Location of US Multinationals’ Economic Activity versus the Location of their Profits”. [5] Torslov, T, L Zucman (2018), ”The Missing Profits of Nations”, NBER Working Paper Series. [6] . [7] European Commission (2019), ”Tax Evasion by Individuals”. Working paper No 76 – 2019. [8] Ibid. [9] årsredovisning 2019. [10] Prop. 1980/81:17 s. 11. [11] , (2014), ”Generalklausul mot skatteflykt i och ”, . [12] , dnr 2018:1054. [13] (2019), ”Off the Hook – How the EU is about to whitewash the world’s worst tax havens”. [14] . Den grå listan innehåller för tillfället följande länder/områden: Anquilla, , och , , , , , , , , , och . [15] Tabellen över de största skatteparadisen baseras på uppgifter , medan EU:s svarta och grå lista har uppdaterats 2020, vilket gör att jämförelsen haltar något. [16] (2019), ”Off the Hook – How the EU is about to whitewash the world’s worst tax havens”. [17] . [18] . [19] . [20] . [21] . [22] (2020), ”Skattefelets storlek och utveckling”.