mot · H802661 · 2020-09-30 00:00:00 — En handelspolitik för tillväxt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver göras en konkurrensöversyn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för icke snedvridande konkurrens nationellt och globalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den inre marknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utvärdering bör göras gällande svenska sektorers långsiktiga importbehov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka svenska exportmöjligheter gällande produkter högt upp i värdekedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för en öppen och fri handel samt motverka protektionism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handelsavtal i första hand ska prioritera en real tillväxt för den svenska ekonomin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka icke-tariffära handelshinder i handelsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av sociala krav i handelsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkorporera återtagsklausuler i handelsavtalen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om handelsavtal mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för skyndsam ratificering av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för EU-samarbetet verka för frihandelsavtal med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara en drivande kraft inom EU för att ett handelsavtal mellan och kommer till stånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även fortsatt måste verka för goda handelsrelationer med , oaktat deras relation till EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att verkar för en reformering av WTO och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bistå svenska företag i deras medverkan i upphandlingar inom FN och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur framtida regional exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell samordning av medel avsedda för exportfrämjande med andra statliga insatser och tillkännager detta för regeringen. Vi har en positiv syn på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionism samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. Vi menar att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala multilaterala handelsavtal är av största vikt. Detta gynnar bland annat den svenska industrin och deras handelspartners som tillsammans står för ungefär en femtedel av vår BNP, tre fjärdedelar av exporten samt sysselsätter direkt eller indirekt omkring en miljon personer och utgör därmed ryggraden i den svenska ekonomin. Svensk konkurrenskraft ska stärkas genom en ökad handel. Målet är att öka marknadsandelarna, tillväxten och vinstmarginalerna för svenska bolag och att detta sker i reella termer med jämförbara länder. Det finns dock ett behov av ytterligare faktorer gällande konkurrens. En total konkurrensöversyn behövs och därmed en genomgång av dessa så kallade konkurrensfaktorer. Det är marknadens uppgift att se över de egna sektorernas konkurrenskraft, politiken ska inte detaljstyra på minsta möjliga nivå. Vi ser dock behovet av ytterligare faktorer och en övergripande konkurrensöversyn gällande större mätområden i sin helhet, inte minst i de fall svenska företag drabbas av onödiga konkurrensnackdelar till följd av politiska beslut. som nation måste utveckla rätt förutsättningar för att vara ett attraktivt land för företagande. Vi vill verka för sund handel och därmed motsätter vi oss snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. i ett nationellt perspektiv kan det handla om att säkerställa att det inte återfinns onödiga straffskatter, regler eller avgifter som i en omotiverad utsträckning, sett till de faktiska positiva effekterna, hämmar svensk konkurrenskraft globalt. Då handlar det om en utförlig konsekvensutredning vid ny lagstiftning, ett effektivt regelförenklingsarbete, en grundprincip om att eftersträva miniminivå vid implementering av EU-direktiv och i allmänhet en översyn av övriga skatter, avgifter och byråkrati. I ett globalt perspektiv ska inte stora export- och ekonomiskt tunga nationer agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner exempelvis till sin egen industri. I de fall det uppmärksammas bör regeringen påtala problemen med det för att alltid eftersträva en rättvis global handel. Vi är i grunden positiva till frihandel samt bilaterala och multilaterala handelsavtal i sin helhet. Vi anser att inom såväl EU som i internationella forum, så som WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Få saker skulle skada vår ekonomi mer än om vi och våra handelspartners skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. bör föra en frihandelsvänlig linje både som enskild nation och inom Europeiska unionen. medlemskap i innebär att EU har exklusiv befogenhet att stifta handelsavtal är bundet till, vilket i sin tur godkänns av respektive medlemsland. Genom medlemskapet i EU har tillgång till den inre marknaden vilket gagnar som exportnation. ser värdet i en välfungerande inre marknad med förutsägbara och rättvisa regler. Synergieffekterna av en strömlinjeformad marknad ska dock alltid vägas mot riskerna med en allt för byråkratiserad inre marknad då det riskerar att innebära onödigt kostnadsdrivande regelkrångel för svenska företag. Vi motsätter oss också de marknads- och handelsfientliga tendenser som blossat upp inom EU med förslag likt det om ”European Champions”. Vi ser positivt på import och dess betydelse för den svenska konkurrenskraften givet roll högt upp i de globala värdekedjorna. Allt fler produkter innehåller delar som produceras någon annanstans i världen och de värdekedjor detta generar är naturliga och i viss mån positiv, även om geografisk närhet till sina handelspartners stundvis kan innebära ett mervärde i sig. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter, genom detta ökar konkurrenskraften på inhemsk produktion och därmed gynnas även exporten. Dock anser vi att importbehovet behöver utvärderas på lång sikt. Politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar på vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. En långsiktig utvärdering bör göras gällande svenska sektorers långsiktiga importbehov och stärka den svenska produktionen av produkter med betydelse högt upp i de globala värdekedjorna. Utsikterna för svensk konkurrenskraft ser positiva ut och avsikten är att fortsatt stärka de svenska exportmöjligheterna genom goda handelsrelationer och världsledande produkter och tjänster, högt upp i värdekedjan. Vår vision är att fortsätta utvecklingen genom att förädla de redan befintliga nationella konkurrensfördelarna och därmed stärka marknadsandelar samt att ta del av nya och växande tillväxtregioner världen över. Vi ser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan i form av små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssamarbeten, så kallad dual companionship. Även om frihandel gagnar på det stora hela bör vi alltid verka för att i högsta möjliga utsträckning verka för att svenska intressen värnas. Detta kan göras genom att till exempel försöka inkorporera sådant som stärker svenska komparativa fördelar i avtalen. Det finns även flertalet sektorer inom vilka vi är mer eller mindre världsledande varpå under förhandlingarna aktivt måste ta ställning för dessa. För att ytterligare värde ska skapas som en följd av framtida frihandelsavtal bör tillväxtländer och större ekonomier prioriteras. ska vara en tydlig röst inom EU för det fortsatta arbetet med ytterligare bilaterala, och multilaterala, frihandelsavtal. Utöver frihandelsavtalens konventionella ekonomiska fördelar innebär det även en försäkring i händelse av ett fullskaligt handelskrig. Vidare bör förtydliga vikten av att fokus vid framtida förhandlingar bör ligga vid att motverka icke-tariffära handelshinder, eftersom det är mer än tullavgifter och skatter som avgör de potentiella fördelarna med ett frihandelsavtal. Extra viktigt blir det vid frihandelsavtal med avancerade länder då tullarna ofta redan är låga genom WTO. Sociala krav i handelsavtal I samband med att EU knyter fler frihandelsavtal bör vi också vara noggranna med att i dem, så långt det är möjligt, upprätta krav på ländernas arbete med miljö, demokrati och jämställdhet. På det sättet kan unionen stärka både handel och demokratisering, som biståndsarbetet i motsvarande grad kan begränsas. Krav bör också ställas på att stater ska ta emot sina egna medborgare i förekommande fall, genom att inkorporera återtagsklausuler i handelsavtalen. TTIP tycks tycks ligga på is. Vi är dock oaktat generellt positiva till ett handelsavtal mellan och . Detta kommer att stärka den svenska ekonomin genom borttagandet av både tariffära samt befintliga icke-tariffära handelshinder men även genom att förebygga tillkomsten av nya handelshinder. Vi ser positivt på uttalade indikationer om transparens, deltagande och ansvarstagande och förhoppningen är att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga handelsmekanismer i WTO:s avtal. I första hand bör de områden som har störst möjlighet till regelsamarbete ses över, framför att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom behövs en förståelse av att vissa regelverk är svåra att samköra på grund av olika myndighetsstrukturer samt olika produktregelverk. Ett initialt grundläggande handelsavtal innehållande de lägst hängande frukterna på området vore önskvärt för att allt eftersom bygga vidare på det och inkludera fler områden och detaljer. , Sydliga gemensamma marknaden, utgör genom sin tullunion och dess associerade medlemmar ett av världens största handelsblock. Trots att denna marknad är förknippad med diverse tariffära och icke-tariffära handelshinder är det ändock en viktig handelspartner för och EU. Genom det så kallade kan förutsättningar skapas för att den gemensamma handeln ska nå nya nivåer och bidra till att skapa utökat välstånd inom båda regionerna. Rundorna kring avtalet har dock varit kantade av kritik och det är ännu inte ratificerat. Regeringen måste tydligt verka för en skyndsam ratificering av avtalet. Republiken () är som bekant en välmående demokrati med nästan 24 miljoner invånare och delar en lång rad centrala värderingar med och västvärlden. Trots detta åsidosätts återkommande inom det internationella samfundet, inte sällan som en konsekvens av agerande. EU utgör en viktig handelspartner för men ett frihandelsavtal skulle möjliggöra ytterligare tillväxt i båda regionerna. Regeringen bör därför verka för att EU upprättar ett frihandelsavtal med . Brexit och dess konsekvenser förändrades synsättet på det europeiska samarbetet i sin helhet då med klar demokratisk majoritet röstade för ett utträde ur EU. utträde ur EU kommer att få mer långtgående effekter för unionens medlemsstater än man velat diskutera. Frågan gäller inte bara ekonomi, den fria rörligheten och handel utan den kommer också handla om folkrättsliga relationer med andra stater utanför dagens samarbete. suveräna beslut att gå ur EU ska respekteras, förhandlingarna gällande framtida handelsavtal med EU behöver ske skyndsamt. ska vara en drivande kraft inom EU för att ett nytt handelsavtal mellan och kommer till stånd. Alldeles oavsett framtida relationer mellan och kvarstår det faktum att är en av mest betydande handelspartner, både gällande export och import. Även om ett framtida handelsavtal mellan och uteblir återfinns onekligen behovet av goda relationer mellan våra länder. Vi vill därför vara tydliga med behovet av en välfungerande handelsrelation till inom överskådlig framtid oaktat övriga faktorer. ser vikten i det globala multilaterala handelssystemet och anser att måste verka för att få tillbaka och till förhandlingsbordet. WTO har länge ansetts vara satt ur spel och måste både utvecklas och effektiviseras för att åter fylla sin roll för trygghet och enkelhet på den globala marknaden. Trots att tillhör världstoppen inom en rad, för FN intressanta, områden så som utvecklingen av medicinteknik och klimatinnovationer är det endast en bråkdel av FN:s upphandlingar som tillfaller svenska bolag. var det av FN:s upphandlade varor och tjänster som upphandlades från . Givet att den totala summan av FN-upphandlingar uppgick till finns det en stor potentiell vinst för svenska bolag om den svenska andelen ökar, vilket vore rimligt både sett till de högkvalitativa produkter och tjänster svenska bolag kan erbjuda men även sett till att kraftigt understiger vår andel av FN:s budget. kan göra mer för att öka vår andel av FN-upphandlingarna genom att exempelvis stärka kunskapen på området inom svenska handelskamrar, Business med mera. Initiativet med de regionala exportcentrumen är i grund och botten något positivt för att stärka exportmöjligheterna. Men vi menar även att det krävs noggrann uppföljning samt att det behöver drivas på för att exportcentrumen drivs i en mer entreprenöriell anda. Det finns regionala och nationella organisationer såväl som företag som har goda kunskaper om export och handel. Ett sätt att ta vara på denna kompetens är att regeringen utreder hur framtida regionala exportrådgivare även ska kunna upphandlas av fristående aktörer. Det är även angeläget att insatserna inom ramen för exportfrämjande samordnas med andra statliga insatser så att insatser inom exportfrämjande och t.ex. insatser för näringslivet eller arbetstagarna inte drar åt olika håll. Därför bör det även övervägas ett införande av en nationell samordning av dessa medel.