mot · H8023529 · 2020-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om domstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ungdomsdomstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ungdomsdomstolar ska kunna döma i både brott- och förvaltningsmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jourdomstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Säkerhetspolisen och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 04 Rättsväsendet Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering Kommunala insatser mot våldsbejakande terror En fungerande rättsstat – oumbärlig för ett gott samhälle En fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle. Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behov och påfrestningar och garantera medborgarna rättstrygghet. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna från generation till generation. Utan dessa kommer relationerna mellan människor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten och förtroendet utgår ifrån att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Den skall syfta till att skapa en samlevnad med trygghet och respekt mellan människor och bidrar därmed också till att upprätthålla samhällets grundvärden. Den kristdemokratiska rättspolitiken bygger på insikten om människans ofullkomlighet. Brottslighet har alltid förekommit och kommer alltid att förekomma. Staten ska sträva efter att begränsa brottsligheten så långt det är möjligt att säkerställa att rättvisa skipas. Det är avgörande för att upprätthålla människors förtroende för polis, rättsväsende och övriga samhället. Polisen ska vara effektiv och ges de verktyg som behövs för att på ett slagkraftigt och rättssäkert sätt bekämpa brottsligheten. Situationen för svensk polis är dock mycket ansträngd. I ljuset av gängskjutningar som uppstår i utsatta områden runt om i landet dräneras polisens resurser. Den utvecklingen förstärks ytterligare av att brotten är svårutredda eftersom få är villiga att vittna för polisen. Utredningarna kompliceras också av att brotten inte är enskilda händelser, utan en del av en brottskedja som involverar exempelvis narkotikahandel, misshandel och övergrepp i rättssak. Om en person grips, tar andra snabbt dennes plats i det kriminella nätverket. Slås ett kriminellt nätverk ut, etablerar sig snart ett annat. Polisen behöver kraftiga resurstillskott för att med uthållighet kunna stävja utvecklingen. blir konsekvensen i stället att brottslingar går fria. Våldtäktsanmälningar, sexualbrott mot barn, bostadsinbrott med mera läggs på hög när polisens knappa resurser koncentreras mot gängen. Den utvecklingen måste brytas, främst med hjälp av fler poliser. Människor som blir utsatta för brott måste kunna lita på att rättsväsendet fungerar. Ett rättsväsende som förmår att stå upp för de mest utsatta är en förutsättning för ett gott samhälle som håller samman. menar att all brottslighet måste bekämpas, även den så kallade vardagsnära brottsligheten. avskrivs dock många polisanmälningar, exempelvis gällande bostadsinbrott och skadegörelse, närmast omgående. Uppklarningsfrekvensen är också oroväckande låg. av bostadsinbrotten upp. Det finns därför en betydande risk att många uppfattar att polisanmälningar vid exempelvis bostadsinbrott endast görs för att kunna få ut ersättning från försäkringsbolaget. Sedan avskrivs ärendet. Detta är farligt eftersom det riskerar att leda till att allmänheten förlorar sitt förtroende för polis och rättsväsende. Alla brott, inklusive skadegörelse, stöld och bostadsinbrott, samt olaga hot och misshandel, ska snabbt utredas. Resurser måste skjutas till för att pressa tillbaka den grova gränsöverskridande och organiserade brottsligheten, den alltmer växande ungdoms- och gängbrottslighet som leder till dödsskjutningar och narkotikahandel samt för att kunna bekämpa de vålds- och sexualbrott som alltför ofta drabbar kvinnor och barn: barnpornografibrott, våldtäkt och människohandel. Brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Det långsiktiga arbetet, som handlar om förebyggande insatser är av största vikt. Insatser krävs exempelvis genom lokalpolisverksamhet och samarbete mellan polis, skola och socialtjänst samt även med föräldrar och väl fungerande ungdoms- och narkotikarotlar. Fasthet samt tidiga och tydliga konsekvenser vid brott är viktiga signaler i det preventiva arbetet. hävdar att de vuxnas insatser kan betyda mycket för att få barn och unga att avstå från att börja begå brott. Det är de vuxna i familjen och i skolan som ska ge ungdomarna sin identitet och sociala trygghet, inte gängmedlemmar. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måste därför stöttas i sin uppgift. Vi måste stötta föräldrar så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv. Att de vuxna i familjen får mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet. Det är i sig brottsförebyggande. Familjestabilitet bör därför eftersträvas som ett grundläggande mål för samhället och även som en brottsförebyggande resurs. Det innebär emellertid inte att vi ska vara naiva inför det faktum att vissa familjer inte uppmuntrar sina barn att leva laglydiga liv. En del har så destruktiva mönster att de inte kan vara till någon hjälp. Andra tvärtom uppmuntrar barnen att följa i deras fotspår och själva bli kriminella. De uppmuntrar barn i familjen att ta på sig brott och utnyttja de slapphänta regler som finns för straff mot barn i och med ungdomsrabatterna. För att öka kompetensen om detta och för att kunna sätta in rätt åtgärder förstärker vi inom utgiftsområde 9. presenterar en bred satsning på svenskt rättsväsende. När tillskjuts kraftiga resurstillskott måste även övriga rättsväsendet stärkas för att inte skapa flaskhalsar och ineffektivitet i den så kallade rättskedjan. budget anvisar till utgiftsområde 4 Rättsväsendet extra för , 100 miljoner extra på , extra för Domstolar, extra till Kriminalvården, till nationella insatsteam mot våldsbejakande extremism. Rättsväsendet förstärks med sammanlagt 2 166 miljoner och 8 694 miljoner för hela budgetperioden. Svensk polis har en mycket ansträngd situation. krävs stora satsningar för att tillföra polisen rätt resurser. Vi lägger därför sammanlagt mer än regeringen på polisen till 2021 och 5 390 miljoner mer 2021–2023. Regeringen förmår inte att planera anslagstrappa så att myndigheten har säkrad finansiering . Regeringen underfinansierar då polisen med över 1,7 miljarder. Det är en mycket ansvarslös planering, som innebär att polisens långsiktiga planering blir lidande. satsar 5 390 miljoner mer än regeringen. Vi gör det eftersom vi vill se att 10 000 fler poliser anställs inom . anser också att det behövs nya, innovativa grepp för att nå 10 000 fler poliser snabbt. 10 000 fler poliser Infokampanj brott mot äldre Den svenska polisbristen måste åtgärdas . I den strävan behöver alla metoder övervägas. Ett sådant förslag är att försöka rekrytera norska poliser till . har överutbildat poliser. Enligt en rapport från finns det cirka 250 utbildade poliser som inte arbetar som poliser i . Vi avsätter 300 miljoner till detta 2021–2022 inom ramen för vår satsning på . Pengarna ska räcka till att komplettera de norska polisernas utbildning med kunskaper om svensk lag, svenska arbetssätt samt till anställningskostnad och till att genomföra nödvändiga författningsförändringar för att möjliggöra att norska poliser anställs, antingen inom ramen för ett utvidgat nordiskt polissamarbete eller genom ett särskilt snabbspår till svenskt medborgarskap. Ett sätt att se till att det kommer ut fler poliser på gatan är att anställa administrativt stöd, polisstödsassistenter. Detta finns redan på ett antal platser i landet som och , men bör byggas ut till fler platser. Enligt anser många poliser att det är frustrerande att så mycket som en fjärdedel av arbetstiden kan gå åt till administration, istället för till kärnverksamheten. Ett ingripande kan leda till timmar av administrativt arbete. De har också räknat ut att en (1) polisstödsassistent kan frigöra två poliser. Vi avsätter riktade medel till för att möjliggöra administrativt stöd som enligt kan frigöra arbetstid motsvarande 750 poliser. Arbetsuppgifterna kan exempelvis bestå av att avrapportera ärenden, diarieföra, hantera gods och beslag, skriva anmälningar, efterlysa personer och övrigt administrativt stöd som att boka tider. anslår därför 250 miljoner 2021–2023 för att anställa polisstödassistenter inom ramen för vår satsning på . Anställ kvalificerade civila utredare Polisiär kompetens är central i det utredande arbetet. kan kompetens från andra sektorer avlasta och stärka det brottsutredande arbetet. För att trycka tillbaka de kriminella gängen behöver fler civila utredare anställas i lokalpolisområdena. Det kan handla om förstärkning med kriminologer, analytiker och tillgångsutredare som arbetar riktat mot de kriminella nätverken. Detta för att med större kraft gå på pengar och statussymboler hos de kriminella grupperingarna. Det arbetet behöver också ske tillsammans med fler myndigheter, som behöver skala upp sitt arbete. Med detta kan polisen hålla uppe och öka trycket mot de kriminella nätverken i det långsiktiga och lokala arbetet. Med en snabb och kraftig förstärkning på fler poliser i yttre tjänst och en förstärkning på utredningsverksamheten kan polisen bättre bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Därför satsar vi för att anställa civila utredare, inom ramen för vår satsning på . Det behövs fler poliser, men det räcker inte som enda lösning på problemen. Den stora utmaningen är att få de som arbetar som poliser att stanna kvar i yrket. Många poliser känner stor frustration och otillräcklighet i en allt tuffare arbetsmiljö. Det krävs åtgärder som förbättrar arbetssituationen för svensk polis och höjer attraktiviteten för yrket så att inte fler poliser väljer att sluta. Utan kraftiga tillskott på lönerna kommer vi inte att nå målet om 10 000 fler poliser. Polislönerna behöver höjas. I KD/M-budgeten avsattes riktade pengar till detta, pengar som tagits bort av regeringen. Lönebildning är en fråga för arbetsmarknadens parter, varför vi överlåter själva utformningen av lönesatsningar till dem. och gick dock själva ut med ett pressmeddelande där de bekräftade att KD/M-budgetens riktade lönesatsning möjliggjorde en löneökning på över avtalsperioden. fortsätter att satsa på polisens löner. Vi avsätter 1 300 miljoner för höjda polislöner. Om har 25 000 poliser innebär det att det räcker till en löneökning på i en särskild lönesatsning. vill se en riktad satsning för att locka tillbaka pensionerade poliser som arbetat som utredare, då de många utredningar om mord och skjutningar sväljer allt för mycket resurser. På flera platser runt i landet har polisen försökt locka tillbaka pensionerade, erfarna utredare för att kunna lösa fler och mer komplicerade brott. menar att detta bör utökas. Inte minst gäller det platser som snabbt kan drabbas av upptrappade kriminella konflikter eller lokala brottsvågor. Pensionerade utredare kan arbeta mer flexibelt och kallas in när det kommer en puckel av svåra fall att utreda och där agera stöd. Därför satsar vi 100 miljoner 2021 och 2022 för att anställa pensionerade utredare. De strukturella problemen inom behöver åtgärdas. För att åstadkomma detta krävs ett förstärkt ledarskap inom hela myndigheten. Lokalpolisområdescheferna har inte fullt mandat att fatta beslut som rör den egna verksamheten. Lokala polischefer ska ges ett starkare mandat över verksamheten. De ska förfoga över sin egen budget och fatta anställningsbeslut och därmed bättre kunna möta de behov som finns lokalt. Det behövs kompetens- och ledarutveckling i hela organisationen för ett stärkt polisiärt ledarskap. Vi föreslår också att ett nytt organ inom polisen inrättas, . Polisnära forskning är avgörande för att mäta effekten av olika polisiära taktiker och tillvägagångssätt och att utveckla arbetsmetoder. Det finns bara en handfull polisforskare i . För att utveckla svensk polis krävs mer forskning på hur polisens arbete kan förbättras. Informationskampanj om brott mot äldre avsätter för en informationskampanj om brott som begås mot äldre. Äldre drabbas inte minst av IT-bedrägerier när tekniken utvecklas snabbt och det är svårt för somliga att ta den till sig. Även inbrott begås av ligor som låtsas vara hemtjänstpersonal, släktingar eller andra som äldre borde kunna lita på. Sådan brottslighet är extra allvarlig då den bidrar till en ökad rädsla och bristande tillit hos äldre som blir lurade på sätt de har svårt att värja sig emot. För detta avsätter vi 5 miljoner . avsätter också 10 miljoner på en så kallad tvångsäktenskapsenhet som beskrivs närmare i motionen Polisen. tvingades 2018 göra nedskärningar på grund av att regeringens aviserade anslagsnivåer var för låga för att upprätthålla nödvändig rekrytering. Detta ledde till att antalet åklagare och revisorer på myndigheten minskade. Likaså fick besparingar göras på it-området, vilket försvårat nödvändiga investeringar. KD/M-budgeten som följde efter regeringens nedskärningspolitik innebar att istället fick de medel som de äskat och åter kunde bygga upp sin verksamhet. Det konstaterar också myndigheten i sitt budgetunderlag: ”[a]nslaget gav förutsättningar för att kunna återbesätta vakanta tjänster och återuppta satsningen på revisorer, genomföra vissa av de uppskjutna [IT-projekten] och kunna delta mer aktivt i RIF-samarbetet. Det gav även förutsättningar för att öka bemanningen i den operativa verksamheten”. Om växer, behöver växa med den. Detta har regeringen inte insett. Trots att varnat för att nedskärningar motsvarande 100 åklagare kan bli verklighet om anslagen inte ökar skär regeringen ner i budget. I ett pressmeddelande efter budgeten konstaterade riksåklagaren att läget är bekymmersamt och att personalen kommer att minska . Nedskärningarna planerar att fortsätta 2022 och 2023. Det är häpnadsväckande att regeringen inte insett att åklagarna måste bli fler. Myndighetens egen plan på 1 050 fler åklagare nämner regeringen över huvud taget inte i budgeten. Liksom övriga rättsväsendet har att hantera allt mer komplexa brottsutredningar, en växande befolkning, grövre brott, mer omfångsrika förundersökningar och internationell samverkan. Myndigheten behöver därför också en långsiktig planeringshorisont. Att regeringen inte ser hela rättsväsendets långsiktiga behov är allvarligt. För att stärka satsar 100 miljoner 2021, 200 miljoner 2022 och 240 miljoner 2023. vill se en förstärkning av hela rättsväsendet. Därför såg vi särskilt till att anslaget till och domstolar höjdes i KD/M-budgeten som antog . Denna satsning har dessvärre inte följts upp av regeringen. satsar regeringen endast på domstolar. Myndigheten har begärt 128 miljoner för att klara av den ökande ärendemängden, ärendens ökande komplexitet, IT-satsningar, kompetensförsörjning med mera. Myndigheten bedömer att antalet brottmål kommer att öka , det totala antalet mål . Med regeringens politik kommer domstolarna inte klara av ärendemängden de har att hantera och det finns uppenbar risk för neddragningar. Det är förstås en allvarlig utveckling. När fler insatser görs för att komma åt kriminella kommer fler av dem också att behöva hamna i domstol. Den allt hårdare kriminaliteten ställer också högre krav på säkerhet för domstolarna, som kommer att behöva förbereda sig på att skydda sig från angrepp från kriminella gäng som drabbar alla delar av rättsväsendet. vill dessutom se domstolar på fler platser i . har centraliserat vårt domstolsväsende avsevärt de senaste två decennierna. fanns 96 tingsrätter, finns bara 48. behöver en satsning på domstolsväsendet. har därför aviserat att vi vill bygga ut domstolar så att domstolar etableras eller återetableras på fler platser. För att både klara att öka domstolarnas kapacitet och etablera domstolar på fler platser utökar vi därför anslaget med mer än begärt och satsar 350 miljoner 2021, 350 miljoner 2022 och 300 miljoner 2023 utöver regeringen. Inför ungdomsdomstolar med jourtjänstgöring Ett flertal rapporter gör gällande att brottsligheten kryper allt längre ner i åldrarna, varför anser att större hänsyn bör tas till detta. Unga kräver särskild hänsyn och behöver genom en snabb och rättssäker rättsprocess inse att de hamnat på fel bana i livet. Om inte samhället runt omkring unga reagerar tidigt och tydligt riskerar deras dåliga bana fortsätta. Vi vill därför införa särskilda ungdomsdomstolar. Detta bör ges regeringen tillkänna. Vi anser att det finns en poäng i att överväga om ungdomar ska dömas i samma instans, oavsett om det är ett brottmål eller ett förvaltningsmål. När arbetet med att upprätta ungdomsdomstolar är det viktigt att få till en sammanhållen struktur för att hantera ungdomar i särskild ordning. menar därför att det behöver utredas om ungdomsdomstolarna ska få behörighet i både brottmål och förvaltningsmål. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ungdomsdomstolarna bör också få en jourfunktion. Jourdomstolar har utretts, senast i Ds 2018:9. Utredaren beskriver där att jourdomstolar skulle öka domstolarnas flexibilitet och kapacitet eftersom domstolsförhandlingar skulle kunna hållas även utanför ordinarie kontorstid. Det skulle också troligtvis innebära att handläggningstiderna för brottmål påverkas i positiv riktning. Dessutom innebär det vissa kriminalpolitiska fördelar, såsom att tiden mellan kriminell gärning och dom blir betydligt kortare, vilket också bidrar till snabbare upprättelse för brottsoffret. Detta är inte minst viktigt när det gäller unga förövare och brottsoffer. Detta kan ses som en utveckling av det pågående arbetet med snabbare lagföring. Detta bör ges regeringen tillkänna. Forskningen på området barns och ungas brottslighet inriktar sig främst på de . Materialet om barn är betydligt mindre omfattande eftersom dessa inte är straffmyndiga. Det vi vet är dock att barn börjar begå brottsliga handlingar i mycket unga år, i flera fall så tidigt som enligt uppgifter från . Inte sällan har de som når straffmyndighetsålder redan utvecklat en vanebrottslighet. Ett barn som begår ett brott hanteras inte av rättsväsendet, utan när det konstateras att straffmyndighetsåldern ej uppnåtts överförs hanteringen till . Samhället måste reagera på de riktigt unga ungdomarnas brottslighet tidigare än vad som sker . Om en ung människa trots förebyggande insatser begår ett brott är det sämsta som kan hända att samhället inte reagerar på ett adekvat sätt. Det faktum att personer inte är straffmyndiga utnyttjas ibland ganska hänsynslöst av kriminella gäng. För att motverka att unga utnyttjas för att utföra brott i äldre gängmedlemmars ställe måste samhällets reaktioner när unga begår brott bli tydligare och kraftfullare. Därför bör en domstolsliknande nämnd – en barnbrottsnämnd – inrättas. Denna ska behandla ärenden där barn begått ett allvarligare brott eller ett brott av strategisk karaktär, dvs sådana brott som ofta leder till fortsatt kriminalitet. De närmare formerna för barnbrottsinstansens sammansättning och arbetsformer bör utredas närmare. Polisen, och åklagarmyndigheten har på några ställen i landet inlett ett samarbete som vi ser mycket positivt på. Ett problem är dock dubbla roller, som både hjälpande och verkställande av ett utdömt straff. Det är svårt för både personal och ungdomarna att se skillnaden mellan rollerna. vill därför att roll ska ses över, för att de på bästa sätt ska kunna stödja och hjälpa de unga brottslingarna. Kriminalvården är hårt ansträngd. Kriminalvården gör själva bedömningen att det kommer att krävas minst 5 750 anstaltsplatser och 2 640 häktesplatser till 2029. Dessutom behöver det finnas ett överskott av platser för att kunna genomföra renoveringar. Det troliga är dock att platsbehovet kommer att bli ännu större när satsningarna på polisväsendet får genomslag. har också ambitionen att höja straffen för ett flertal brott. Eftersom brottsutvecklingen varit mycket negativ med fler grova brott kommer fler kriminella också att behöva tillbringa betydligt på anstalt. En överkapacitet inom gynnar också de intagnas och personalens säkerhet. är fast beslutna om att bekämpa den grova och organiserade brottsligheten. För att göra det krävs att ledande personer försvinner från den kriminella miljön, det krävs att förtroendet för rättsstaten återupprättas genom att rättvisa skipas och brottsoffer får upprättelse och det kräver att personer med stora problem nås av vårdinsatser inom ramen för Kriminalvårdens verksamhet. När fängelserna fylls av klienter på ett alltför omfattande sätt blir miljön där sämre, både för de intagna och för Kriminalvårdens personal. Våldet ökar inte linjärt utan exponentiellt i takt med att beläggningen ökar. 2018 låg beläggningen på svenska anstalter mellan . Häktena har på flera platser haft en beläggning på . Det är ohållbart. En bra miljö i Kriminalvården är en förutsättning för rehabilitering av de intagna. För att kunna bygga ut antalet platser satsar vi 100 miljoner mer än regeringen –2022. Våra svenska fängelser är fulla. är av de intagna utländska medborgare. anser därför att utlänningar som döms för brott i som regel ska avtjäna sitt straff i sina hemländer. bör prioritera att skriva avtal med andra länder som tillgodoser detta. Kriminalvården bör också kunna hyra platser utomlands. Det är nödvändigt att underlätta utvisning för att avlasta Kriminalvården både kapacitets- och kostnadsmässigt. Därför anslår 200 miljoner extra till Kriminalvården för att hyra fängelseplatser utomlands , 400 miljoner 2022–2023. Förslaget genomförs genom att regeringen uppdrar åt Kriminalvården att sluta avtal med andra länders motsvarighet. Syftet är att stimulera andra länder att vilja låta sina medborgare avtjäna svenska straff i sina hemländer. Avtalen ska bygga på ekonomisk ersättning från den svenska Kriminalvården till det andra landets motsvarighet. Det ska även vara möjligt för Kriminalvården att sluta avtal med tredje land om att avtjäna straff i det landet om det anses lämpligt. Oavsett om avtal träffas med hemland eller tredje land måste givetvis humanitära och rättsliga förhållanden beaktas. Totalt satsar 311 miljoner mer än regeringen på Kriminalvården , 499 miljoner 2022 och 399 miljoner 2021. En annan myndighet som arbetar med unga kriminella är , Sis. Därför behövs en satsning på kompetens- och metodutveckling för arbete med unga gängkriminella. Vi avsätter därför 2020–2022 på UO9 4:6 . avsätter som nytt anslag för att stärka de nationella expertteamen mot våldsbejakande extremism 2019. drabbas i regeringens budget av nedskärningar. Den ekonomiska brottsligheten är en viktig del av den organiserade brottsligheten. Pengar från ekonomisk brottslighet kan finansiera annan kriminell verksamhet och hjälpa till att tvätta pengar från exempelvis narkotikaförsäljning. Komplexiteten i de ärenden som hanterar ökar. Det gäller bland annat hantering av premiepensioner, brottslighet som riktar sig till bostadsrättsföreningar och organiserade angrepp på skattesystemet. Mycket av denna brottslighet har en internationell koppling.