ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802841 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka åtgärder som krävs för att motverka digitalt utanförskap och tillkännager detta för regeringen. i släpper en rapport om grundläggande betaltjänster i . I rapporten anger 17 av 21 länsstyrelser att tillgången till grundläggande betaltjänster för privatpersoner i allmänhet är tillfredsställande. För grupperna äldre och personer med funktionsnedsättning bedömer länsstyrelserna däremot att situationen är mer problematisk. 15 av 21 länsstyrelser bedömer att situationen inte är tillfredsställande för gruppen äldre. Det är särskilt allvarligt nu under den rådande pandemin då många äldre är ensammare än tidigare och kanske inte kan få hjälp av anhöriga i samma utsträckning. 16 av 21 länsstyrelser bedömer att situationen för personer med funktionsnedsättning inte är tillfredsställande. Dessa bedömningar grundas på att antalet platser för kontantuttag och betalningsförmedling med personlig service har minskat samt att den ökande digitaliseringen kan utgöra ett problem. Länsstyrelserna ser att det även för asylsökande och nyanlända personer blir svårare att utföra betaltjänster, då tillgången till kontanta tjänster och personlig service minskar. Även i dessa grupper förekommer ett digitalt utanförskap. Man har slagit fast att det inte längre enbart är en fråga om kontanthanteringen i glesbygd, utan att den försämrade tillgången på kontanter även påverkar tätorter. Den digitala utvecklingen går snabbt och mängden kontanter i omlopp har halverats . För många är tekniken för dyr och det saknas kunskaper i hur digitala tjänster ska användas. Länsstyrelserna kan inom ramen för betaltjänstuppdraget både ge stöd till tillhandahållare av grundläggande betaltjänster och genomföra utvecklingsinsatser. finns det 47 betaltjänstombud i hela landet som får stöd av länsstyrelserna. Det är nio fler än . Arbetet med att inrätta ombud på orter där behov finns pågår kontinuerligt. Länsstyrelserna bedömer att frågan om digital delaktighet är central för att förbättra tillgången till grundläggande betaltjänster. Viktiga insatser görs , av både offentliga och privata aktörer, för att öka den digitala delaktigheten. Länsstyrelserna bedömer dock att behovet är större än de insatser som erbjuds. Det krävs såväl fler utbildningsinsatser som ökad möjlighet till personlig service. Det är även viktigt med kontinuitet i dessa insatser. Särskilt fokus bör läggas på grupperna äldre och personer med funktionsnedsättning samt asylsökande och nyanlända. Även länsstyrelser gör insatser för att öka den digitala delaktigheten. Men frågan om att öka den digitala delaktigheten är bredare än länsstyrelsernas betaltjänstuppdrag. Det krävs utbildningsinsatser för att minska det digitala utanförskapet och med den här motionen vill jag lyfta vikten av att stärka möjligheterna att ge grupper som står utanför utvecklingen av grundläggande digitala betaltjänster möjlighet till utbildning och stöd.
mot · H802842 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till långsiktiga insatser för äldreomsorgen och dess personal och omsorgen av våra äldre och tillkännager detta för regeringen. De som bor på landets äldreboenden är samma personer som lagt grunden för det unika välfärdsland som är . Dessa hjältar, som genom hårt arbete och strävan byggt vårt land, förtjänar en vård och omsorg av världsklass på ålderns höst. Det är delvis en fråga om resurser, och på den punkten är det utmärkt att den socialdemokratiskt ledda regeringen har tillfört ökade medel till landets kommuner och regioner. Det är också bra att regeringen under förra mandatperioden sjösatte en utredning som ser över hur undersköterskor kan ges högre yrkesstatus – genom att göra yrket till ett legitimationsyrke. Men bortom frågan om välfärdens finansiering och yrkeslegitimation finns även andra viktiga parametrar att ha i åtanke när det kommer till att förbättra dagens äldreomsorg. Det är något som blivit mycket tydligt under coronapandemin när många äldre drabbats hårt av covid-19. har regeringen infört ett äldreomsorgslyft, vilket är mycket bra. Men detta får inte bli en tillfällig lösning under pandemin. Den som jobbar inom svensk omsorg måste ges goda utvecklingsmöjligheter inom sitt yrke, inte minst i takt med att arbetet blir alltmer komplext av det faktum att många äldre med omsorgsbehov också är multisjuka. Det behövs bättre arbetsmiljö, fler kollegor och tid för introduktion och kompetensutveckling, men även mer tid för de äldre. Att bara kunna sitta ner och ta en kopp kaffe och småprata är oerhört värdefullt. Därför behöver vi se över möjligheten till långsiktiga insatser och åtgärder för de som arbetar inom äldreomsorgen och för våra äldre. Detta är angeläget och inte för sent både för personalens och för våra äldres bästa.
mot · H802843 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetssäkra arbete och tillkännager detta för regeringen. ”Jag tänker försöka vända detta till ngt bra … istället för att ge upp … det är inte jag.” Detta är ett citat ur en mailkonversation jag haft med en kvinna som upplevt det mesta när det kommer till felbehandling, att hennes sköldkörtelproblematik lett till följdsjukdomar som utmattning, reumatiska bekymmer m.m. Att ständigt kämpa för sin rätt gentemot sjukvården, som bollar henne fram och tillbaka, medarbetare som bedömer olika och som anser att läkarintygen är för tunna trots väldokumenterad sjukdomshistorik och bekräftad arbetsförmågenedsättning. Avslag på sjukpenning i väntan på nya läkarintyg som är omöjliga att presentera då läkaren remitterat till i detta fall för ny utredning och där väntetiden som från början var nu är uppe . Onödigt lidande för den drabbade som väntar men också merarbete för de som handlägger och vårdar. Denna historia är inte unik. Det finns många kvinnor och män som upplever att det system vi har byggt upp för att säkra god vård och hälsa inte håller. Det bör ske ett omfattande arbete och omtag som rör kvalitetssäkringen inom handläggningen på och dess samverkande organ. Här kommer några förslag. Socialförsäkringen är en stor del av den offentliga tryggheten och är viktig för många människor, hushåll och samhället i stort. En del av socialförsäkringen är att ge ekonomisk trygghet vid sjukdom i form av sjukpenning. Regeringens utgångspunkt bör vara att alla som kan jobba också ska jobba. Detta innebär att vi måste bygga ett samhälle och arbetsliv som är hållbart. En del i att skapa ett tryggt samhälle handlar om att välfärdssamhället fångar upp personer som har behov av det. Det bör därför ske ett omfattande arbete och omtag som rör kvalitetssäkringen inom handläggningen på och dess samverkande organ. Det finns många personer som upplever att det system vi byggt upp för att säkra god vård och hälsa inte håller. Regeringen bör se över hur kan bli mer digital och använda inspelade samtal med klienter. Detta för att undvika att ord ställs mot varandra och för att minimera missförstånd. Samverkan och samarbete med sjukvården kan ske mer effektivt genom tekniken. Ansvaret ska inte ligga på den sjuka utan med dennes samtycke kan begära in kompletteringar som kan skickas digitalt. Regeringen bör se över möjligheten att tillsätta en granskningsgrupp som ser över ärendena för att främja likvärdig hantering och rättssäkra beslut vilket också underlättar för rättssamhället i stort. Slutligen, när man söker skadestånd från ska den inte själv göra bedömningen utan en oberoende avdelning. En reform av hanteringen av sjukpenningen skulle främja arbetsmiljön och underlätta för medarbetare på att fatta rättssäkra beslut.
mot · H802844 · 2020-10-01 00:00:00 — Kultur åt hela folket – gör även länsmuseer avgiftsfria ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att verka för att reformen om statlig finansiering för fritt inträde till statliga museer ska utökas även till landets länsmuseer och tillkännager detta för regeringen. Satsningen på fritt inträde vid de statliga museerna har varit en stor framgång med 500 000 personer i ökat besöksantal av totalt 2 500 000 medan besökarantalet hos de som inte genomgick reformen minskade 2013–2017. Detta är en otroligt viktig reform för att föra kultur till de bredare folklagren. En stor del av ökningen var unga vuxna och generellt var den störst bland förstagångs- och sällanbesökare. Detta har förstås många olika effekter: förbättrad integration, ökad motivation till konstnärligt skapande, ökad förståelse för egen och andra kulturer och mycket annat. Det gör även vårt land mer attraktivt för turister. Slutligen och kanske viktigare så bidrar det till att öka livskvaliteten för människor som får nya saker att utforska, lära sig av, njuta av och utmanas av. Låt oss nu bära detta vidare. En klar majoritet av de statliga museerna, 13 av 18, ligger nämligen i vilket gör att en stor del av landets befolkning inte får ta del av denna reform. Detta är inte bara orättvist utan kan även bidra till att skapa motstånd mot denna viktiga politik då det upplevs som omfördelning av ekonomiska medel när det istället bör vara politik förankrad bland massorna vilka är de som får ökad tillgång till kulturen. Länsmuseerna är den självklara arenan för bredare spridning av museiverksamheten. De finns fördelade över alla rikets län med ett uppdrag att förmedla konst, kultur och historien från länet till dess invånare. De har även ansvar för kulturvård och delansvar för fornminnesvård. En bredare spridning av förståelsen för och frukterna av detta är förstås mycket önskvärd. Fritt inträde har redan införts vid flera länsmuseer runt om i landet och en statlig finansiering av detta innebär att vi tillsammans bär kostnaderna för en mer likvärdig kulturpolitik, där hela landet skall leva. Det blir även ett stärkande av hela landets attraktivitet för turister, från eller andra länder. Serkan Köse (S)
mot · H802845 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att stärka kontinuerlig kompetensutveckling inom industrin och tillkännager detta för regeringen. Industrin spelar en avgörande roll för utveckling, välfärd och ekonomi. konkurrerar inte med låga löner och sämre villkor, utan med kvalificerad arbetskraft. Industrin befinner sig också i ständig teknisk utveckling, och coronakrisen har i vissa fall skyndat på strukturomvandlingar som ändå skulle skett framöver. Därför är det viktigt att ständigt arbeta med industrins kompetensförsörjning och kvalificerad yrkesutbildning samt kompetensutveckling av befintlig personal för en effektiv omställning för att snabbt kunna ta jobb där behovet finns. Vi har sett det tidigare i historien där varvsindustrin och textilindustrin är tydliga exempel på snabb strukturomvandling som i sin tur skapat vinnare och förlorare. Det är av yttersta vikt att enskilda personer, grupper och regioner som påverkas negativt av strukturomvandlingen kan kompenseras. Kontinuerlig kompetensutveckling av anställda i syfte att stärka enskilda individer och företag där det är enkelt att komplettera sina kunskaper inom områden som krävs för att arbeta med exempelvis ny teknik och inom en förändrad arbetsorganisation är en outnyttjad möjlighet. Det finns ett antal lokala och regionala initiativ som har visat sig framgångsrika på området. uppdrag inom kompetensutvecklingsområdet är viktigt och bra men eftersom det är få anställda som har möjlighet till någon form av kontinuerlig kompetensutveckling bör regeringen överväga nya initiativ eller uppdrag till andra relevanta myndigheter.
mot · H802846 · 2020-10-01 00:00:00 — Skyldigheten för vuxna att lyssna, inkludera och agera ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av tydligare styrning och utökad uppföljning i arbetet mot mobbning och trakasserier i skolan och tillkännager detta för regeringen. har skolplikt och det innebär att barn och ungdomar är skyldiga att gå i skolan. Om vi från statens sida kräver närvaro i skolan av barnen så har vi också en skyldighet att se till att deras skoldag är trygg och säker. Men gråter tiotusentals barn sig till sömns för att vakna med magont, ännu med elaka kommentarer, knuffar och ryktesspridning. Vissa går till skolan och genomlever ”helvetet”. Andra blir så kallade hemmasittare. Inget av det skulle behöva ske om gällande lagstiftning följdes. I organisationen årliga rapport kan man läsa om hur kränkning och mobbing fortsätter år . I förordet till årets rapport skriver , generalsekreterare , följande: Vuxna behöver förstå att mobbning vare sig den är fysisk, psykisk eller verbal är lika med våld, ett våld som skapar djupa sår och trauman hos de drabbade. Det är ett lidande som många barn och unga utsätts . För många barn är vardagen en kamp mellan liv och död. Det är ett enormt svek mot de unga att vi låter detta fortgå, när vi vet vilka konsekvenser som det psykiska och fysiska lidandet kan ge. Det är inget annat än ett stort misslyckande för skolornas huvudmän och Skolinspektionen som har till uppgift att granska om skolorna följer lagar, regler, läroplaner och andra bestämmelser. Därför bör det övervägas om skolornas huvudmän och Skolinspektionen, som på vissa sätt misslyckats med sitt uppdrag, behöver tydligare styrning och utökad uppföljning.
mot · H802847 · 2020-10-01 00:00:00 — En begriplig och trygg sjukförsäkring ställer sig bakom det som anförs i motionen om en begriplig och trygg sjukförsäkring och tillkännager detta för regeringen. En trygg och begriplig sjukförsäkring är grundläggande i vårt samhälle. Vår generella välfärd bygger på en gemensam tanke om att alla ger efter förmåga och får efter behov. Vi betalar när vi är friska och får tillbaka när vi är sjuka. Syftet med vårt gemensamma socialförsäkringssystem är att ge trygghet när livet förändras. Det är viktigt att vi kan lita på att sjukförsäkringen finns där när vi behöver den. När människor inte längre gör det växer behovet av att teckna privata kompletterande försäkringar. Ett system där var och en löser sin egen försäkring blir dyrt och en del människor skulle på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom inte kunna teckna en försäkring. Det gäller också personer som jobbar i vissa arbetsmiljöer med hög risk för skador eller arbetslöshet. Sjukförsäkringen ska finnas där för den som är sjuk och inte kan arbeta. Den ska även se till att den som är sjuk får en snabb rehabilitering och ekonomisk trygghet det tar. En trygg sjukförsäkring är en del av ett starkt samhälle. Det är viktigt att göra förändringar i sjukförsäkringen så att den känns modern och stabil enligt följande: Att bedömningen av arbetsförmågan efter dag 180 ska göras mot angivet normalt förekommande arbete. Det innebär arbeten som ingår i en yrkesgrupp enligt Standard för svensk yrkesklassificering (SSYK). Att beslut om avslag bör underbyggas i större utsträckning för att ska kunna göra de ställningstaganden som krävs enligt rättspraxis. Det gäller framför allt ställningstagandet om det finns arbeten som är normalt förekommande där den försäkrade kan nyttja sin kvarvarande arbetsförmåga och möta kraven på normal arbetsprestation utan eller med endast ringa anpassning av arbetsuppgifterna. Ärendena bör därför utredas mer. Att en försäkrad som har uppnått den ålder då hen som tidigast kan ta ut inkomstgrundad ålderspension () ska få sin arbetsförmåga bedömd mot arbete hos arbetsgivaren oavsett hur länge hen har haft nedsatt arbetsförmåga. Möjligheten att få arbetsförmågan bedömd mot arbete hos arbetsgivaren ska gälla till och med den månad då den försäkrade som tidigast får ta ut garantipension (). Att det räcker med att övervägande skäl talar för återgång i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365 för att bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete ska kunna skjutas upp från och med dag 181. Att den som har haft nedsatt arbetsförmåga ska kunna få sin arbetsförmåga fortsatt bedömd mot arbete hos arbetsgivaren om hög grad av sannolikhet talar för återgång i detta arbete senast vid dag 550. Att vid bedömning av rätten till rehabiliteringsersättning ska arbetsförmågan inte bedömas mot normalt förekommande arbete.
mot · H802848 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en förändring för en tryggare sjukförsäkring och tillkännager detta för regeringen. På en föränderlig arbetsmarknad är det viktigt att sjukförsäkringen är följsam och ser till den enskildes förutsättningar och behov. Sjukförsäkringen ska vara trygg och begriplig och när man är sjuk och inte kan jobba ska försäkringen ge människor stöd och trygghet att komma tillbaka till jobbet. Utifrån den bakgrunden bör vi överväga att göra förändringar i sjukförsäkringen enligt följande förslag: Att en försäkrad som är behovsanställd ska få sin arbetsförmåga bedömd mot behovsanställningen om det kan antas att hen skulle ha arbetat om hen inte hade varit sjuk. Bedömningen av arbetsförmågan mot behovsanställningen ska göras till den dag då den försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga . Sjukpenning lämnas utan hänsyn till den begränsning av beloppet som gäller för arbetslösa. Att ska kunna bevilja partiell sjukpenning utifrån en annan förläggning av arbetstiden än att denna minskas i samma omfattning om förläggningen inte försämrar möjligheterna till återgång i arbete. bör samverka om arbetstidens förläggning med den försäkrade, sjukskrivande läkare och den försäkrades arbetsgivare. Om den försäkrade vill pröva att arbeta i begränsad utsträckning trots hel sjukskrivning bör samverka med arbetsgivaren och sjukskrivande läkare i syfte att ta tillvara den försäkrades arbetsförmåga och underlätta dennes återgång i arbete. bör utifrån denna samverkan utreda möjligheten till partiell sjukpenning med en annan arbetstidsförläggning än att arbetstiden minskas .
mot · H802849 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om trygga anställningar och tillkännager detta för regeringen. kommer att gå till historien då vi i och i stora delar av världen drabbades av en pandemi och vi fick lära oss att covid-19 var en ny allvarlig sjukdom som många människor dog av. Vi skulle skydda och förhindra att äldre och svaga skulle bli smittade, många snabba insatser gjordes och personalen fick en enormt tuff arbetssituation och arbetsbörda. så kommer utredningar och forskning ge svar på många av dagens frågor som varför vi inte kunde skydda våra äldre bättre från att drabbas av covid-19 och varför så många dog på särskilt boende. Redan tidigare var det känt att det fanns brister i äldreomsorgen, organisatoriska brister, personalbrist, brist på rätt kompetens och många med tidsbegränsad anställning som kallas in vid behov. Tidsbegränsade anställningar är ett stort problem för den enskilde inte bara för att denne saknar trygghet i sin försörjning och inte får möjlighet till kompetensutveckling utan också för att denne får svårt att kvalificera sig till socialförsäkringar m.m. I pandemins spår fick visstidsanställda inte alltid samma möjligheter som tillsvidareanställda till ersättning för karensavdrag, sjuklön m.m. som behövdes då personalen skulle vara hemma vid symtom för att förhindra smitta. Avsaknaden av fasta jobb får allvarliga konsekvenser på såväl ett individuellt som ett samhälleligt plan och det minskar kvalitén i vår offentligt finansierade välfärdssektor. Anställningstrygghet och långsiktig personalplanering är nödvändigt för att upprätthålla kvalitet, för att klara av framtidens kompetensförsörjning och personalhälsa i välfärden. har ett ansvar att motverka otryggheten på svensk arbetsmarknad för såväl kvinnor som män och då behövs fler trygga anställningar.
mot · H802850 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av avdragsmöjligheten i fråga om fackföreningsavgiften och tillkännager detta för regeringen. Den svenska modellen bygger på att vi har två starka parter på svensk arbetsmarknad som tillhör var sin organisation. har arbetstagare, precis som arbetsgivare, haft rätt till avdrag, men det togs bort för arbetstagarna 2019. Det är en viktig rättvisefråga att arbetstagare som tillhör en facklig organisation ska ha rätt att göra skatteavdrag för sin fackföreningsavgift på samma sätt som arbetsgivarna får göra med sin avgift för att tillhöra en arbetsgivarorganisation. Skatteavdraget för fackföreningsavgiften bör återinföras, för det är en viktig rättvisefråga.
mot · H802851 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en förändring av arbetsmiljölagen och tillkännager detta för regeringen. På svensk arbetsmarknad är det tydligt att män utgör och kvinnor betraktas som undantag på olika områden. I många kvinnodominerade yrkesgrupper och branscher på arbetsmarknaden saknas det tillgång till arbetskläder. Det är nödvändigt att arbeta systematiskt för att uppnå jämställdhet och då även beakta frågan om arbetskläder. Arbetskläder inom förskolan och annan pedagogisk omsorg är inte bara viktigt ur ett arbetstagarperspektiv, i och med rätten till arbetskläder utifrån behov och funktion, utan också för att stärka yrkesgruppens professionalitet. Att det syns vad personalen arbetar med är viktigt för såväl barnen på förskolan som vårdnadshavarna som kommer och hämtar. Hela frågan om arbetskläder är en arbetsmiljöfråga som berör alla arbetstagare inom förskolan. Enligt arbetsmiljölagen ska risk för ohälsa förebyggas och hanteras. Målet med en hälsosam arbetsplats bygger både på en god arbetsmiljö och på en säker omsorg för barnen. Smittbegränsning mellan arbetstagare samt mellan arbetstagare och barn ska återfinnas i anpassade och adekvata arbetsformer. Smittorisker förekommer i olika former inom förskolan. Det kan handla om vanliga återkommande sjukdomar, såsom influensa och vinterkräksjuka, eller sjukdomar som kommer tillbaka och får fäste i samhället som tuberkulos och mässlingen. Men det kan också handla om nya okända sjukdomar som sars eller det senaste coronavirusutbrottet, covid-19. har också spridningen av olika multiresistenta bakterier ökat och blivit allt vanligare i samhället. Då antibiotikaresistenta bakterier blivit allt vanligare är det än mer viktigt att förebygga smittspridning. Flertalet av de personer som smittats av antibiotikaresistenta bakterier blir bärare utan symptom och är därmed svåra att identifiera. Detta gäller även vid ett flertal virussjukdomar. Arbetskläder är därför både relevanta, nödvändiga och legitima. Att själv behöva bekosta sina arbetskläder för att kunna utföra sitt arbete bidrar till en psykosocialt sämre arbetsmiljö. Arbetskläder måste tåla att tvättas samt under arbetsdagen också vid behov, i , så slitaget blir högt. Det är orimligt att arbetstagare inom förskolan själva ska bekosta sina kläder och därmed betala för sin egen arbetsmiljö. Det finns behov av att förändra arbetsmiljölagen för att stänga det kryphål som en del arbetsgivare utnyttjar vad gäller ansvaret för att tillhandahålla arbetskläder till de som arbetar inom förskoleverksamhet och annan pedagogisk omsorg. Detta bör innefatta arbetskläder för både inomhus- och utomhusbruk för såväl ordinarie personal som vikarier.