mot · H7023481 · 2020-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av samhällsmålen måste värderas jämställt i relation till klimatmålen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta konsekvenserna av nedläggningen av för genomförandet av planerade satsningar i propositionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta konsekvenser för produktivitet och konkurrenskraft vid kommuners och regioners klimatarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av krav på klimatdeklaration för företag som uppför byggnader, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett snabbspår för strategiska klimatrelaterade projekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i kommande budgetar bör inrätta ett statligt stöd till utveckling av tekniker för koldioxidavskiljning och lagring (CCS) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i kommande budgetar bör avsätta medel för forskning om miljövänligt flyg och tillkännager det för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen som ett led i genomförandet av den nationella strategin för elektrifiering inrättar ett samarbete med andra kärnkraftsländer inom och utom för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och komponenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen som ett led i genomförandet av den nationella strategin för elektrifiering tar fram en plan för fjärde generationens kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avfallsförbränningsskatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att stärka hårt trafikerade motorleder till bärighetsklass 4 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvakta utredningen nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela (dir. 2019:49) innan ett ställningstagande för ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela kan göras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om direktiv om inriktningsplanering gentemot och de regionala planupprättarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphandla nattåg till europeiska städer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnvägsnät/stambanor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställa beräkningen av förmånsvärdet med beskattning av kontantlön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa dagens nedsatta förmånsvärde för miljöbilar och att höja förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmånsbeskattning av arbetsplatsparkering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om huvudmannaskapet för elbilvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa stöd till utbyggnad av laddinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte införa ett generellt ska-krav för laddstationer för byggregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny beskattningsmodell för den tunga vägtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nollambition för fossila drivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nyförsäljning av bensin- och dieseldrivna bilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en konsekvensanalys av skärpta 2030-mål och tillkännager detta för regeringen. Övergripande om propositionens innehåll Med propositionen En samlad politik för klimatet (prop. 2019/20:65) ämnar regeringen arbete presentera en plan för hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas . Detta innefattar beslutade och planerade åtgärder som ska bidra till att nå de nationella och globala klimatmålen. Man hoppas på detta sätt adressera en av vår tids viktigaste frågor. miljöpolitik grundar sig på förvaltarskapsprincipen. Människan har ett ansvar att förvalta de ändliga resurserna och naturvärdena. Vi som lever nu ska överlämna en jord som nästa generation kan ha som hem. Politiken ska därför, grundad på försiktighetsprincipen, utformas så att både det offentliga, våra företag, civilsamhället och enskilda ges förutsättningar att göra rätt, dvs. styra mot ett gott förvaltarskap och en hållbar utveckling. välkomnar därför propositionen och stora delar av dess innehåll. Från sida vill vi inledningsvis betona vikten av klimatfrågan och understryka värdet av att politiken kan samlas och främja resultat som gör att vårt samhälle kan gå en hållbar framtid till mötes. Propositionens tvärsektoriella ambition att integrera klimatperspektivet i övriga politikområden är riktig och på en generell nivå korrekt. I enlighet med Miljömålsberedningen bör också en översyn av olika lagstiftningar göras i relation till utsläppsmålen. Vid målkonflikter måste ändå övriga samhällsmål jämställt värderas utifrån sina meriter. Bara så kan samhället utvecklas i ett förvaltarskap som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart. På flera sätt uttrycker propositionen ambitioner att förändra och utveckla kritiserade eller utdömda satsningar. Propositionens största brist är emellertid frånvaron av energipolitiska överenskommelser som garanterar en koldioxidneutral energiproduktion motsvarande den starkt ökande energikonsumtion som propositionen upprepade gånger tillstår är att vänta. Efter nedstängningen av femdubblas importbehovet av energi under kalla vinterdagar, med gynnande av fossila energikällor som följd. Nedstängningens effekter på nettoexporten av el gör också att ökad produktion i fossildrivna kraftverk expanderar EU:s utsläppshandelssystems utsläpp. Det motsvarar de koldioxidekvivalenter som EU:s totala utsläpp ökar (). Propositionen redogör för totala utsläpp av växthusgaser som uppgående till koldioxidekvivalenter . Utsläppen från privata bilpark motsvarar koldioxidekvivalenter. Inrikes flygtrafik motsvarar koldioxidekvivalenter. Det flertal utökade satsningar på bl.a. laddinfrastruktur, elektrifiering av tunga vägtransporter, elvägar, i hamnar, eldrivna arbetsmaskiner och laddning av elfordon i belysningsnät som anges i propositionen undergrävs allvarligt av regeringens energipolitik. För att undvika att klimatpolitiken blir till dyra och levnadshämmande åtgärder måste den vara kostnadseffektiv och generera resultat. Alltför mycket står på spel för att felsatsningar ska kunna tolereras. Såväl som har dömt ut regeringens klimatinvesteringsstöd Klimatklivet för dess mycket höga kostnader per reducerad koldioxidekvivalent. riktar också allvarlig kritik mot regeringens stöd till solceller och ladda-hemma-stöd och flera andra områden. Enligt propositionen har Klimatklivet minskat koldioxidutsläppen med koldioxidekvivalenter . Som kontrast till det är skogsbrukets nettoupptag ca 44 miljoner koldioxidekvivalenter. Därtill bör nämnas att även jordbruket har ett nettoupptag i förhållande till utsläpp. Propositionen redogör tydligt för jordbrukets utsläpp men förhåller sig i vaga termer till dess nettoupptag. Som en del i bekämpandet av konsumtionsbaserade utsläpp anger regeringen ambitionen att genomföra ”en kraftfull grön skatteväxling med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande”. Denna ambition är svår att åstadkomma i relation till vad som kunnat uppvisas rent resultatmässigt. Punktskatter har med trängselskatten som tjänande exempel svaga förutsättningar att stimulera fram nya miljöfrämjande beteenden och har kommit att främst bli ett fiskalt instrument för att finansiera infrastruktur. Punktskatter är sällan effektiva och riskerar att försvåra för företag som långsiktigt arbetar med omställning och ny grön teknik. Regeringen vill ge i uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska kunna bidra till att nå våra klimatmål och att de upphandlingar som ger störst klimatnytta för pengarna ska prioriteras. Utöver det finns det också skäl att pröva möjligheten att i upphandlingsregler prioritera närodlade produkter och väga de aspekter som dessa representerar för helhetsbilden i upphandling. Det skapar möjligheter för t.ex. vildfångat vildsvin i skolbespisningen. Att sätta ett mål framför andra medför att kommuner och regioner måste välja dyrare men mer klimatsmarta avtal. Konsekvenserna för kommuners och regioners förmåga att leverera välfärd måste vägas mot detta. En förvaltarskapstanke i praktik ska sträva efter att ta klimatpolitisk hänsyn i samverkan med hållbar ekonomi. Lokalt och regionalt klimatarbete I propositionen uttrycks en ambition att stärka kommuners och regioners mandat och verktyg för att minska deras klimatpåverkan. Kommuner och regioner är, precis som anges i propositionen, viktiga aktörer i klimatarbetet. är positiva till att kommuner och regioner går före i sin egen verksamhet. Men kommunen eller regionen som myndighet måste följa lagen, inte bli myndighetsutövare på eget bevåg. Vägledande för dessa aktörer är nationell lagstiftning med begränsningar som ska undvika att kommunernas tillämpningar blir konkurrenshämmande och kontraproduktiva. Som exempel kan nämnas kommunala särregler för bostadsproduktion som i sin tillämpning riskerar att bli produktivitetshämmande och fördyrande utan påvisbar klimatnytta. Priserna på bostäder blir väsentligt högre på grund av kommunala särregler. De hinder som regeringen enligt propositionen vill undanröja för att främja kommuners och regioners mandat att stärka sitt klimatarbete måste utöver sin juridiska giltighet värderas även utifrån produktivitet och konkurrensförhållanden, något som propositionen inte är tydlig med. Av propositionen framgår den kritik som har riktats från bl.a. för de enorma brister som satsningen Klimatklivet besitter. I flera fall harmonierar förslagen dåligt med EU:s politik på respektive område; inte sällan motverkas de effekter som uppstår i av effekter i övriga medlemsstater. () har påpekat allvarliga brister i utformningen av tidigare investeringsstöd, inte minst på grund av bristande kostnadseffektivitet och additionalitet. Visserligen konstaterar KI att Klimatklivet kan påskynda redan beslutade och befintliga klimatåtgärder, men det kan även innebära kostsamma satsningar på åtgärder vilka sannolikt ändå skulle genomföras. motsatte sig utformningen av Klimatklivet och är fortfarande kritiska. Regeringen försäkrade att förändringar skulle ske och utökade därmed Klimatklivet i höstbudgeten. Kommande utvärderingar lär utvisa om dessa förändringar kan påvisa Klimatklivets eventuella nytta. Regeringen vill införa ett krav på klimatdeklaration för att öka medvetenheten om klimatpåverkan vid byggande och skapa förutsättningar för beteendeförändring hos branschens aktörer. En klimatdeklaration kan vara ett användbart redskap för en byggaktör, i synnerhet för stora aktörer varav flera redan utarbetat sådana. Det bör dock inte vara ett krav. Regeringen gör i propositionen ingen distinktion mellan stora och små aktörer; deklarationen omfattar då samtliga. innebär byråkrati av det här slaget stora kostnader och gör att inträdeskostnaden i branschen är hög. Det krav på klimatdeklaration som regeringen avser att införa bör därför inte vara ett ska-krav, men får gärna vara en rekommendation. Arbetet med att fasa ut processutsläppen inom industrin behöver fortsätta. Ett bra exempel på framåtsyftande teknik är det s.k. som fått delfinansiering från genom anslaget för Industriklivet. Regeringens uttalade ambition att effektivisera och stärka Industriklivet bör ses i ljuset av den kritik som har riktats mot denna reform från bl.a. . Propositionens ansats att expandera till att inkludera massa- och pappersindustrin eller kraftvärmeanläggningar välkomnas och är ett uttryck för teknikens växande tillämpning. Med mer investeringar i koldioxidavskiljning och lagring (CCS) så att tekniken kan börja praktiseras finns möjlighet till omfattande minskningar i koldioxidutsläpp. föreslog i vår budgetmotion att Industriklivet skulle utökas med 2020, med 2021 och med 2022. Därmed föreslår vi en något lägre ökning än vad regeringen föreslår. I stället föreslår att ett särskilt anslag inrättas för ett statligt stöd till utveckling av tekniker för . Propositionen innehåller vällovliga ambitioner för upprättande av en mer effektiv och ändamålsenlig miljöprövning. Regeringen vill därmed tillsätta en utredning om hur detta kan främjas. Detta är en välkommen åtgärd med tanke på att tillkännagav (bet. 2016/17:MJU22 förslagspunkt 2 med tillhörande text från s. 11) att regeringen skulle förbättra tillståndsprocesserna och eventuellt utarbeta ett snabbspår för företag som syftar till att åstadkomma betydande minskningar av de egna utsläppen. Genom ett snabbspår för strategiska klimatrelaterade projekt ska en tillståndsprocess kortas till max . hade en särskild satsning på detta i vår höstbudget. Flyget, den teknik som mer än någon annan underlättar för människor att resa mellan jordens alla länder, står för en liten men växande del av klimatpåverkan (av utsläppen från inrikes transporter). är ett avlångt land med stora avstånd där inrikesflyget har stor betydelse. Det finns anledning att låta sig inspireras av som har målsättningen att ha det första elflyget i kommersiell drift och att 2040 ha hela inrikesflyget elektrifierat. På längre sträckor är troligtvis biobränsle, s.k. biojet, mest aktuellt. För att snabbt öka biojetproduktionen behöver vi fler godkända processer (produktionsvägar) och fler råvaror att göra biojet av. I kan vi använda lokala råvaror, t.ex. rester från skogsbruk. Regeringen anser att inhemsk produktion av förnybara drivmedel bör främjas, detta mot bakgrund av att större delen av de biodrivmedel som används i importeras. Trots detta avskaffade regeringen det stöd till miljöforskning, , som tillsammans med införde 2018. hänvisar till det särskilda anslag för forskning om miljövänligt flyg vi föreslog under höstbudgeten inom utgiftsområde 22. Regeringen anger ökad elektrifiering som en viktig komponent i omställningen till nollutsläpp och skriver om vikten av ”ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser”. Men i den förda politiken stänger regeringen i stället ned fungerande anläggningar som levererar precis den formen av produktion. I den nationella strategin för elektrifiering, där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet ska beaktas, måste kärnkraften finnas som lösning om elektrifieringens vinster ska kunna tillvaratas. Nya, säkrare kärnkraftsreaktorer är något som bl.a. och senast valt att satsa på, som en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft utan att ersätta dagens elproduktion med fossilbaserad produktion. borde samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och i andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter. Ett sådant arbete har potential att sänka kostnaderna och korta ledtiderna för byggnation. Den fjärde generationens kärnkraft kan förbättra och underlätta elförsörjningen . Fjärde generationens kärnkraft är mångfalt mer effektiv än dagens teknik, och kan återanvända lagrat kärnbränsle. saknar en färdplan mot fjärde generationens kärnkraft. föreslår att en sådan plan utvecklas. En färdplan bör inkludera svensk forskning och frågan om en pilotanläggning i . Förbud mot prospektering och nyexploatering av fossilgas, kol och olja Regeringen gör den nyktra bedömningen att har potential att utvinna flertalet av de innovationskritiska metaller som behövs till energi- och klimatomställningen. gör man bedömningen att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas bör förbjudas. Ett sådant förbud skulle likt det numera avskaffade tankeförbudet för kärnkraftsforskning verka teknikfientligt. Skatteväxlingar som innebär lägre skatter på arbete och företagande och högre skatter på konsumtion, inte minst skadlig konsumtion, kan fungera även för att reducera miljöskadligt beteende. Vi behöver lägre skatter i rent generellt, men vi behöver också förändra vad det är som beskattas. Regeringen har fattat beslut om att en avfallförbränningsskatt ska införas . Det är bara ett fåtal månader efter att propositionen vunnit laga kraft. I remissvaren anförde Avfall och Energiföretagen att det måste gå minst ett kalenderår mellan det slutliga beslutet om en skatt och när den kan träda i kraft, detta bl.a. med anledning av att kommunernas beslutsprocess för att införa skatten i de kommunala avgifterna förutsätter en tillräckligt för beredning och kommunala beslut. Utifrån den kritik som kommer från regeringens egen utredare, , myndigheter och branschen menar vi att det finns stora tveksamheter kring den föreslagna skatten. Vi anser att regeringen bör lyssna till kritiken och i ett första skede förskjuta tidpunkten för införande, så som gjort. Regeringen resonerar på goda sätt om hur transportinfrastrukturplaneringen ska bidra till fossilfrihet. Här nämns även att längre och tyngre lastbilar kan verka där överflyttning till sjöfart och järnväg inte är ett realistiskt alternativ. I samband med det missar regeringen att framhålla vikten av att vägarna förstärks till bärighetsklass 4 (BK4), något som är en förutsättning för de tyngre fordonens långsiktiga framfart. Det är därför angeläget att utreda förutsättningarna för att investera i BK4-vägar på särskilt trafiktunga vägleder. Ett transporteffektivt samhälle kräver enligt propositionen åtgärder inom flera sektorer, och lokalisering av bostäder är en sådan. kommer noggrant att följa att förslag från regeringen inte begränsar mångfalden av boendeformer och bostadstyper i landet. Optimal transporteffektivitet får inte gå ut över goda livsvillkor. Hela samhället behöver förvaltas ekologiskt, socialt och ekonomiskt. Nationellt biljettsystem för kollektivtrafik Utredningen nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela (dir. 2019:49) förväntas presentera sina slutsatser . Regeringen föregriper i den aktuella propositionen den pågående utredningen genom att ange att ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik bör vara infört i hela . Förutsättningarna för kollektivtrafiken ser olika ut i olika delar av landet. vill därför avvakta utredningens slutsatser och inte ta ställning för ett genomförande av ett nationellt biljettsystem förrän utredningen presenterat sina slutsatser. Den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 Regeringen understryker i propositionen vikten av att punktligheten för tågen ska öka. Man släpar dock efter i sitt eget arbete med transportinfrastrukturen. Den nationella planen för transportinfrastrukturen har uppdaterats . Av informationsmaterial framgår också att den nationella planen uppdateras i fyraårscykler och sträcker sig . Den gällande planen omfattar perioden –2029. Om fyraårscykeln skulle fortsätta borde arbetet med planen –2033 ha inletts genom att regeringen gett och de regionala planupprättarna ett direktiv om inriktningsplanering. Detta har emellertid inte skett. Det är därför angeläget att regeringen återkommer till och de regionala planupprättarna med direktiv om inriktningsplanering. Regeringen vill utreda förutsättningarna för att upphandla nattågstrafik med dagliga avgångar till europeiska städer. Ambitionen är att uppnå kommersiell bärkraftighet men riskerar att innebära en felaktig allokering av offentliga medel. I synnerhet är det stor risk för undanträngningseffekter gentemot godstrafiken. Om man vill konkurrera med det kommersiellt bärkraftigare flyget är det rimligare att allokera medel för att främja rent flyg. avvisade regeringens satsning i budgetmotionen . Nya stambanor för höghastighetståg Regeringen vill anlägga nya stambanor för höghastighetståg och återuppta en finansieringsdiskussion där antas ingå. Med anledning av det rikstingsbeslut som antog avvisar emellertid partiet en sådan invit. riksting beslöt att vi ska verka för en upprustning av befintlig järnväg, samt utbyggnad av nya sträckor som behövs för att öka kapaciteten och funktionaliteten i järnvägsnätet, samt att ställer sig negativa till Sverigeförhandlingens förslag om nya banor för höghastighetståg. Det är beklagligt att regeringen och januaripartierna tillsammans med väljer att enbart fokusera på Sverigeförhandlingens höghastighetståg, trots kritik om att investeringen är samhällsekonomiskt olönsam. önskar ett bredare samtal där alla partier får möjlighet att vara med och där vi börjar med att fokusera på att rusta upp de spår som redan finns, bygger bort kända flaskhalsar som skapar problem i systemet och därefter tittar på var det behövs nya spår för att öka funktionaliteten i hela och . Regeringen anger i propositionen en ambition att försämra förutsättningarna för bilförmån genom att jämställa beräkningen av förmånsvärdet med beskattning av kontantlön – detta utifrån att man bedömer att bilförmånen stimulerar innehav av bil och bilkörande för privat bruk. avvisar förslaget och anser att detta är fel av flera anledningar. Regeringens ansats skulle bromsa framväxten av en förnyad miljövänlig bilpark med lägre utsläpp. Om företag har lägre skatt när man köper en miljövänlig bil kommer man att välja detta, vilket gör att fler miljövänliga bilar köps av företag men körs till viss del privat. När företagaren byter bil , vilket är en vanlig omloppstid på leasingbilar, kommer det ut en förhållandevis ny miljöbil på marknaden. vänder sig också mot antagandet att innehav av bil i sig skulle vara fel. I stället förordar i enlighet med partiets utgiftsområdesmotion TU22 (2019/20:2775) att dagens nedsatta förmånsvärde för miljöbilar avskaffas som förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar höjs. Förmånsvärdet för sådana bilar höjs eller maximalt . Förekomsten av avgiftsfri bilparkering föranleder regeringen att i propositionen uppdra åt att bedöma omfattningen av detta samt att skärpa efterlevnaden av förmånsbeskattningen. Regeringen fruktar att bilen används för pendling till arbeten. anser inte att detta förslag står i proportion till problemet och avslår således detsamma. resurser bör användas till andra mer angelägna uppgifter och problem. Regeringen välkomnar innovativa grepp för att möjliggöra en elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. För att leda arbetet vill de tillsätta en . menar att frågan om huvudmannaskapet är en förutsättning för att få fram välfungerande elektrifierade vägar. Ett nytt statligt bolag kan bygga upp ett elvägnät längs med våra större statliga vägar. Väghuvudmannen hyr ut vägutrymmet till en operatör som bygger infrastrukturen och tjänar pengar på att sälja el till de transportföretag som kör på vägen. Det statliga bolaget bör också ha möjlighet att sälja aktier m.m. till privatpersoner, företag och pensionsfonder som är intresserade av att investera i framtida miljövänlig fordonstrafik. anslog i höstens budgetproposition extra pengar för stöd till utbyggnad av infrastruktur för laddstolpar.