ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023783 · 2020-12-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:49 Utökade möjligheter för att besluta om postspärrar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning kring bredare befogenheter för att besluta om postspärrar och tillkännager detta för regeringen. välkomnar regeringens proposition 2020/21:49 Utökade möjligheter för att besluta om postspärrar. Propositionen är en konsekvens av ett tillkännagivande som gjordes på bl.a. initiativ under förra mandatperioden. Ska den kriminella utvecklingen i vändas är det av yttersta vikt att vapen inte tar sig in i landet utan stoppas vid gränsen. Propositionen föreslår framför allt förändringar i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen § 11, där vapen och explosiva varor läggs till i uppräkningen om vad en försändelse ska misstänkas innehålla för att ska få lägga en postspärr på den. Detta är välkommet. Emellertid har ett bredare uppdrag än så. Enligt samma lag som nämns ovan § 3 ska kontrollera in- och utförsel av en mängd andra varor, såsom krigsmaterial, kulturföremål, dopingpreparat och barnpornografi. Gällande misstanke om dessa varor får inte besluta om postspärr, trots att det kan röra sig om mycket allvarliga brott. Ett skäl till detta är det mycket starka integritetsskydd som omgärdar och ska omgärda människors postgång. Dessa skyddas av både svensk grundlag och internationella konventioner, som exempelvis framhåller i sitt remissvar. Postlagen innehåller exempelvis bestämmelser om tystnadsplikt. Det finns emellertid bestämmelser i samma lag om att den som bedriver postverksamhet ska lämna uppgifter till just för att ska kunna kontrollera försändelser. anser att det vore motiverat att postspärr kan utfärdas för fler varor än vapen, explosiva varor och narkotika. En utredning för att se över detta ska tillsättas. Den bör ta sin utgångspunkt i de varor som ska kontrollera vid in- och utförsel. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H8023785 · 2020-12-08 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:50 Skadeståndets omfattning vid finansiell rådgvning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag som innebär att omvänd bevisbörda ska gälla för utebliven vinst i samband med skadestånd vid finansiell rådgivning och tillkännager detta för regeringen. delar regeringens bedömning att det ska vara möjligt för konsumenter att även få ersättning för utebliven vinst på grund av finansiell rådgivning som uppsåtligen eller av oaktsamhet orsakat ren förmögenhetsskada och att detta ska framgå av lagstiftningen. Regeringen menar att det är viktigt att reglering av det aktuella slaget är tydlig och vi delar den uppfattningen. Mot bakgrund av det anser vi dock att just tydlighet saknas i regeringens förslag och att det mer konkret bör framgå vilken typ av utebliven vinst som avses och hur bevisning av densamma ska ske. Det troliga är att en icke seriös rådgivare som utlovar viss vinst på en finansiell produkt inte dokumenterar detta, och ord kommer då att stå mot ord. Eftersom konsumenten befinner sig i ett kraftigt kunskapsunderläge är det mening att konsumenternas ställning bör stärkas i dessa fall. Även remissinstanser har uttryckt sig positiva till en översyn av culpabedömningen. Det ska därför åligga näringsidkaren att bevisa att utebliven vinst inte uppstått i samband med förmögenhetsskadan, s.k. omvänd bevisbörda, och detta ska framgå av lagstiftningen.
mot · H8023786 · 2020-12-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:58 Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten avslår proposition 2020/21:58. I propositionen föreslås en ändring i skollagen så att rektor kan besluta om att införa betyg från årskurs 4. Det finns mycket som behöver förändras i den svenska skolan, som skolan har ett behov av arbetsro och välförankrade och välutredda reformer. Betyg från årskurs 4 är inte en sådan reform. Nyfikenhet och lust att lära är viktigare som drivkraft för lärandet än ytterligare krav och betyg. Samverkan mellan lärare, förskollärare och fritidspedagog är väsentligt i lägre åldrar. För att garantera elevernas rätt till kunskap behöver deras kunskapsutveckling följas upp. En tydlig och likvärdig uppföljning i tidig ålder är bättre än tidiga betyg. Det finns ingenting som talar för att betyg i tidiga åldrar har en positiv effekt på inlärningen; tvärtom ger det upphov till stress och tidig utslagning. beslutade (bet. 2016/17:UbU10) att införa en försöksverksamhet med betyg fr.o.m. årskurs 4. reserverade sig med hänvisning till motion 2016/17:3537 som innebar avslag till propositionen. Skolan behöver mer resurser, fler anställda och ett slut på vinstintressen och vinstuttag. betyg är inte efterfrågade av någon inom skolväsendet och saknar stöd i forskningen. Vi instämmer därför i remissvaren från , , , kommun, Idéburna skolors riksförbund, IFAU, kommun, kommun, , , Myndigheten för delaktighet, Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Elevråd, kommun, och som alla menar att det är ett dåligt förslag. I samband med beslutet om försöksverksamheten med betyg från årskurs 4 beslutade regeringen att ge i uppdrag att utvärdera resultatet. Denna utvärdering ska vara klar , vilket är ännu en anledning att avslå en ytterligare utökning av betygsexperimentet. bör avslå regeringens proposition 2020/21:58 Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten. Detta bör besluta. Momodou (V)
mot · H8023791 · 2020-12-10 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:53 om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör påbörja ett arbete för att genomföra samlade rekommendationer för statsbidragen och tillkännager detta för regeringen. granskning omfattar regeringens arbete med 30 riktade statsbidrag som syftar till att på olika sätt stödja socioekonomiskt utsatta områden. konstaterar att statens principiella utgångspunkt för bidragsgivning är att statsbidrag ska ges som generella bidrag och att riktade statsbidrag i regel inte är avsedda att lösa de underliggande problemen med segregation och ojämlikhet. menar att möjliga lösningar i stället finns i t.ex. hur kommunalekonomiska utjämningsbidrag utformas, hur arbetsmarknads- och utbildningspolitik bedrivs eller hur bostadsbyggandet regleras. påpekar att många av de problem som funnits länge med de riktade statsbidragen kvarstår, exempelvis att statsbidrag resulterar i att verksamhet planeras under tidsnöd och genomförs för att senare avvecklas och ersättas med verksamhet finansierad med nya statsbidrag. konstaterar också att det behövs ett större intresse för och kunskap om lokala behov och förutsättningar för att statsbidragen ska kunna uppnå sina respektive syften om minskad segregation, ökad likvärdighet och ökad jämlikhet. konstaterar vidare att inte har riktlinjer eller vägledningar för hur riktade statsbidrag bör utformas och likaså saknas systematisk uppföljning och analys. föreslår att man bör öka andelen fleråriga statsbidrag i syfte att förbättra kommunernas möjligheter att planera och verkställa nya satsningar göra analyser inför införandet av nya statsbidrag för att veta hur de kan tänkas påverka det lokala arbetet i socioekonomiskt utsatta områden förbättra uppföljningarna av statsbidrag bl.a. genom att följa upp hur de tas emot i de utsatta områdena. En sådan analys är nödvändig. instämmer i kritik, och har bl.a. i den egna budgetmotionen (mot. 2020/21:3422 av och ) påbörjat ett arbete med att minska andelen riktade statsbidrag till förmån för generella bidrag till kommunerna. Med anledning av skrivelsen vill uppmana regeringen att påbörja ett arbete i enlighet med sammanfattande rekommendation. i (M)
mot · H8023795 · 2020-12-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:54 Ökad ordning och säkerhet i frivården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerhetskontroller alltid ska kunna genomföras och tillkännager detta för regeringen. I takt med en ökad osäkerhet och brottslighet i samhället, där allt fler aktörer begår kriminella handlingar och organiserad brottslighet blir allt mer påtaglig, finns det skäl att välkomna stegen mot ökad kontroll även i frivården. Frivården som sådan bör vara riktad mot mindre allvarlig brottslighet, men med gällande rätt handhar de ofta individer med högt våldskapital och kopplingar till organiserad kriminalitet. Det finns således betydande skäl att öka säkerheten. Den nu lagda propositionen föreslår förvisso möjlighet till säkerhetskontroll inom frivården men jämför situationen med domstolarnas. Såsom anför i sitt remissvar haltar en sådan jämförelse. Allmänhetens tillgång till offentliga förhandlingar är nödvändigt för allmänhetens intresse och möjlighet att se hur rätten tillämpas i praktiken, något liknande intresse torde inte anses finnas för frivårdens lokaler. Med tanke på avsaknaden av ett sådant intresse och de personer som frivården handhar bör således proportionalitetsavvägningen mellan säkerhetsintresset å ena sidan och individers intresse av att inte bli kontrollerade å andra sidan resultera i en annan slutsats. Liksom anför bör därför säkerhetskontroller utgå från en statisk och enhetlig reglering, där säkerhetskontroller sker som en naturlig del av verksamheten.