ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023715 · 2020-10-08 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:3 om arbete med handelshinder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en åtgärdsplan med anledning av om och tillkännager detta för regeringen. Arbetet mot protektionism och handelshinder är centralt för svenska företags möjligheter att växa. Att åstadkomma mesta möjliga frihandel är ett svensk handelspolitiskt mål . har rollen som expertmyndighet och ger stöd åt regeringen i frågor som rör handel. ska verka för frihandel och en välfungerande inre europeisk marknad. Det är ett uppdrag som kopplar an till mål om tillväxt och sysselsättning, där svenska ekonomiska intressen är en utgångspunkt och näringslivets intressen ska beaktas. överlämnade en granskning av till regeringen. I rapporten (RIR 2020:8) beskriver sina slutsatser och rekommendationer efter att ha närmare studerat arbete med handelshinder. belyser om i detta arbete bedriver effektiv informationsinhämtning om handelshinder utifrån företags erfarenheter och om informationen sedan används på ett effektivt sätt för att ge stöd åt företag. har också granskat regeringens och myndighetens återrapportering till . menar att hushållningen med statliga medel brister i effektivitet. Informationsinhämtningen sker från en begränsad andel företag utan bedömning av deras representativitet. gör bedömningen att varken regeringen eller tycks sträva efter att öka effektiviteten i informationsinhämtningen som därmed kan bli missvisande. Uppföljningen av informationen saknar systematik och även om de företag som har kontakt med är nöjda, slår fast att få företag känner till myndigheten. Vidare bedömer att regeringens resultatredovisning avseende är allmänt hållen och inte ger någon bild av det svenska Solvitcentrumets kvalitet. jämför regeringens och redovisning med den som kommissionen ger till och menar att den sistnämnda är mer relevant. Med anledning av iakttagelserna riktar rekommendationer till regeringen. Regeringen bör säkerställa att myndigheten arbetar för en representativ informationsinhämtning och ökad kännedom bland företag. Regeringen bör tydliggöra återrapporteringskraven och förbättra resultatredovisningen till . rekommenderar att bl.a. utveckla informationsinhämtningen om företags erfarenheter genom att följa upp olika metoder samt att tydligare inkludera uppföljning och utvärdering i myndighetens verksamhetsplanering. Av skrivelsen från regeringen framgår att man instämmer helt eller delvis i flera bedömningar. Däremot presenterar regeringen inte i tillräcklig grad åtgärder med anledning av rekommendationerna. Med tanke på de brister som iakttas menar vi att rapporten måste följas upp på ett strukturerat sätt. föreslår att regeringen tar fram en åtgärdsplan för hur man tänker tillvarata rekommendationerna och inom vilken tidsram det ska ske.
mot · H8023716 · 2020-10-12 00:00:00 — Stärk demokratin med andrahandsröstning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införande av andrahandsröstning i allmänna val och tillkännager detta för regeringen. Ett relativt enkelt sätt att stärka demokratin vore att införa andrahandsröstning i allmänna val. Det innebär att om det parti som en väljare röstar på inte når upp till spärren för att få mandat (det vill säga i riksdagsval), så räknas istället den röst som väljaren i andra hand valt. Att lägga en andrahandsröst skulle då vara valfritt och ske vid samma tillfälle som förstahandsrösten. Liknande möjligheter finns redan i vissa val i en rad andra länder och städer, till exempel , , och . Erfarenheter visar att det kan minska negativt kampanjande, då det blir viktigt att inte avskräcka andrahandsväljare när även andra partiers kärnväljare kan lägga en andrahandsröst. Andrahandsröstning kan också kraftigt minska antalet taktikröster, som i svenska riksdagsval brukar ligga på 10–av alla röster. Med en andrahandsröst kan fler väljare rösta på det parti de tycker är bäst, utan att i förstahandsrösten behöva ta hänsyn till hur partiet just nu ligger till i opinionsmätningarna. Det vore ett klart framsteg för demokratin om fler väljare genom andrahandsröstning får sin vilja representerad i , som partierna fortfarande blir tillräckligt stora för att ta plats i de olika utskotten i . Vilka partier det här eventuellt skulle gynna eller missgynna är, sett till historiska valresultat, högst oklart. Historiskt har spärren på medfört högre valresultat för partier som riskerar att åka ur . Den stora vinnaren skulle vara demokratin och den enskilde väljaren. Det här systemet med andrahandsröst kan även kallas enkel överförbar röst, preferensröst eller reservröst. På engelska kan mer information hittas genom instant-runoff voting, alternative vote, preferential voting, ranked-choice voting och single transferable vote.
mot · H8023719 · 2020-10-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:14 Bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda görs permanenta avslår proposition 2020/21:14 Bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda görs permanenta. finns en möjlighet för vissa s.k. enmansföretag att få en nedsättning av arbetsgivaravgifterna när en första person anställs i företaget. Nuvarande regler om sådan nedsättning av arbetsgivaravgifterna är tillfälliga och upphör vid utgången av 2021. Regeringen föreslår att bestämmelserna ska gälla permanent, genom proposition 2020/21:14 Bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda görs permanenta. Förslaget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Ändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges fr.o.m. ikraftträdandet. För arbetsgivare som anställt en första person före utgången av 2020 innebär förslaget inte någon skillnad mot nuvarande bestämmelser, utöver att möjligheten till nedsättning inte upphör vid utgången av 2021. Förslaget väntas öka utgifterna i statsbudgeten med 2022. infördes en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna för enskilda näringsidkare som anställer en första person. I budgetpropositionen föreslår regeringen att stödet tillfälligt utvidgas till företag som inte har någon anställd och som anställer ytterligare en eller två personer samt till företag med en anställd vilka anställer ytterligare en person. stod bakom det ursprungliga regelverket, som infördes , men vi ser inga skäl att göra det mer generöst eller att permanenta det. Vi avvisar således de ändringar i stödet som föreslås i budgetpropositionen. Vi avslår också förslaget i propositionen om att göra regelverket permanent. En lång rad remissinstanser, bl.a. LO, TCO, Arbetsförmedlingen och , avstyrker förslaget. Kritiken handlar bl.a. om att förslaget krånglar till skattesystemet och systemen med olika anställningsstöd och sammantaget gör det svårare för småföretagare att göra rätt. Remissinstanserna ifrågasätter också att regeringen gått vidare med förslaget om att göra ändringen permanent utan att först utvärdera den tillfälliga förändringen samt de sysselsättningseffekter som förslaget väntas få enligt regeringen. delar remissinstansernas kritik och menar sammantaget att förslaget är dåligt avvägt. Arbetsgivaravgiften finansierar arbetstagarnas försäkringar och är därmed en viktig del av socialförsäkringarna. Med undermåligt motiverade nedsättningar av arbetsgivaravgifter ökar risken att socialförsäkringarna urholkas. Mot denna bakgrund anser att förslaget bör avslås. bör avslå proposition 2020/21:14 Bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda görs permanenta. Detta bör besluta. Ciczie Weidby (V) Nooshi Dadgostar (V)
mot · H8023723 · 2020-10-14 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:10 om flerbarnstillägget i barnbidraget ställer sig bakom det som anförs i motionen om en breddad och fortsatt utredning av flerbarnstillägget och tillkännager detta för regeringen. Vi instämmer i och regeringens bedömning att träffsäkerheten för flerbarnstillägget inte alltid är tillfredsställande i fråga om det försörjningsansvar som hushållen har. I rapporten redogörs för att ensamstående föräldrar, och familjer med flera barn, är överrepresenterade bland ekonomiskt svaga familjer. Rapporten påvisar också att flerbarnstillägget inom barnbidraget är en procentuellt större del av den samlade inkomsten för just de ovannämnda grupperna, vilket identifierar behov av insatser som sträcker sig över andra politikområden. Det är därför viktigt att ett samlat grepp om åtgärder som rör barnfamiljers ekonomiska levnadsstandard initieras och analyseras – inte minst för de grupper som har en svag anknytning till arbetsmarknaden och som är målgrupp för särskilda insatser inom arbetsmarknads- och integrationspolitiken. Parallella insatser inom dessa politikområden skulle kunna stärka de familjepolitiska målen om en god ekonomisk levnadsstandard bland barnfamiljer. Nuvarande system, där ett allmänt bidrag utbetalas utan krav på vare sig sysselsättning eller ekonomiskt behov, skulle generellt sett kunna minska arbetsviljan och snarare spä på ett utanförskap. Det är inte heller helt otänkbart att nuvarande system har en inlåsningseffekt för främst kvinnor med flera barn i utanförskapsområden, som med ett förhållandevis stort bidrag rent ekonomiskt saknar behov av egen försörjning. önskar därför att utformningen av flerbarnstillägget utreds vidare och att uppdraget breddas till att även innefatta analys och insatser inom arbetsmarknad och integrationspolitik. Vi menar även att man ska belysa flerbarnstilläggets utformning ur en jämställdhetspolitisk aspekt samt på vilket sätt dess utformning skulle kunna minimera att föräldrar hamnar i ett bidragsberoende med följdeffekter som minskad närvaro på arbetsmarknaden och minskad integrering.
mot · H8023724 · 2020-10-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:13 Åtgärder till skydd för säkerhet vid överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver en heltäckande reglering av säkerhetsskyddskänslig verksamhet som också innehåller de förslag som skydd för totalförsvarsverksamhet lagt fram, och detta tillkännager för regeringen. Det är bra att regeringen nu tar ett första steg mot att en bred och permanent reglering kring överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet och viss egendom av betydelse för säkerhet. Det finns ett stort behov och har till skillnad från många andra länder saknat sådan reglering. Det är väl känt att utländska aktörer använder sig av både olagliga och lagliga metoder att tillförskaffa sig information som kan vara av betydelse för bl.a. svensk säkerhet. Det finns en problematik kring bl.a. utländskt övertagande av känslig infrastruktur och teknologi i , också för företag som bedriver säkerhetskänslig verksamhet enligt säkerhetsskyddslagen (2018:585). Genom det förslag som ligger på bord genomför regeringen delar av betänkandet Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen (SOU 2018:82) men skriver att man avser återkomma till resterande förslag i betänkandet, och att det finns behov av att framöver också återkomma till frågan om granskning av utländska direktinvesteringar och om hur säkerhetsskyddslagstiftningen ska förhålla sig till detta när slutredovisar sitt uppdrag. Det vore bra om påskyndar sitt arbete. Vi vill påminna om att media är ett av fem identifierade områden som bedöms vara skyddsvärda av Kommissionen. Det är bra att regeringen avser återkomma med ytterligare reglering innehållandes förslag från de två nämnda utredningarna, men vill att regeringen också inkluderar förslag som finns i slutbetänkandet som lämnats av skydd för totalförsvarsverksamhet, som bl.a. innehåller totalförsvarsrisker kopplat till kontroll över egendom inom vissa geografiska områden. Det är en viktig men frånvarande del för att ska ha en nödvändig och heltäckande reglering på området. Genom utvalda förvärv eller nyttjanden av egendom i kan främmande makt försvåra svensk försvarsverksamhet, utöva olaglig underrättelseverksamhet eller på annat sätt stödja en verksamhet som är riktad mot säkerhet. Detta måste regleras och skydd för totalförsvarsverksamhet har förslag som skulle ge en nödvändig och mer heltäckande reglering på området. Något regeringen skriver att de ser ett behov av.
mot · H8023726 · 2020-10-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:16 Elcertifikat – stoppregel och kontrollstation 2019 avslår proposition 2020/21:16 Elcertifikat – stoppregel och kontrollstation 2019. Elcertifikatssystemet syftar till att stimulera det som brukar betecknas förnybar elproduktion. Detta stödsystem har bidragit till att snedvrida konkurrensen på energimarknaden till förmån för sådana energislag, bl.a. sol- och vindkraft, som inte nödvändigtvis kan tillhandhålla effekt när efterfrågan är som störst. Det nu framlagda lagförslaget innebär bl.a. att elcertifikatssystemet avslutas och att anläggningar, varaktiga produktionsökningar och vissa ombyggnader som har genomförts eller tagits i drift efter utgången av 2021 inte får tilldelas elcertifikat. Regeringen får även ett bemyndigande att meddela föreskrifter om ett senare stoppdatum för tilldelning av elcertifikat. En förutsättning för att sådana föreskrifter ska få meddelas är att och kommer överens om ett annat stoppdatum inom ramen för den gemensamma elcertifikatsmarknaden. Vidare föreslås nya grundtermer för beräkning av kvotplikten och att under vissa förutsättningar ska få avsluta elcertifikatskonton och makulera kvarvarande elcertifikat. Regeringens förslag bedöms innebära en omfördelning av kostnader från de svenska elkonsumenterna till producenterna inom elcertifikatssystemet, vilka uppgår till 130–om systemet stängs i stället . Den administrativa besparing som en sådan tidigarelagd stängning innebär bedöms dock överstiga dessa kostnader. Tillväxtanalys pekar dock på att konsekvensanalysen är bristfällig, främst med hänvisning till den känslighetsanalys som man har gjort. I den har man antagit att om elcertifikatspriset antas öka , allt annat lika, ökar också kostnaderna för elkonsumenterna med . Historiskt har priset varierat avsevärt , där det har nått upp till nivåer på per kWh och har närmat sig i praktiken noll. Rörelser som vida överstiger de man har antagit. Detta i kombination med att man påverkar förhållandet mellan utbud och efterfrågan av certifikat gör att det är oklart vilken påverkan det slutligen kommer att få för elkonsumenterna. Vi är positivt inställda till att systemet stängs ned och har sökt stöd för det . En mer välfungerande elmarknad kräver detta. Däremot ser vi ingen anledning till att stängningen ska göras onödigt och omotiverat dyr för elkonsumenterna. Att dessutom konsekvensanalysen av regeringens förslag är undermålig stärker vår uppfattning att avvisa det. En stängning av elcertifikatssystemet måste ske under ansvarsfulla former och på ett för elkonsumenterna kostnadseffektivt sätt.
mot · H8023727 · 2020-10-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:18 En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa automatisk villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkorlig frigivning ska kunna ske i särskilda fall vid gott beteende och styrkt rehabilitering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkorlig frigivning aldrig ska kunna meddelas gällande återfallsförbrytare eller vid synnerligen allvarlig brottslighet och tillkännager detta för regeringen. Svensk straffrätt präglas av flertalet rabatter, vare sig de är i form av förmildrande omständigheter, billighetsskäl, ungdomsreduktion, tillämpning av asperationsprincipen eller villkorlig frigivning. Straffmätningsvärdet motsvarar således sällan det allmänna rättsmedvetandet. Befolkningens förståelse för de olika instituten varierar, och acceptansen av de praktiska effekterna av den samlade straffmätningen är ringa. Även om på andra håll förespråkar en övergripande straffrättsreform så finns i detta ärende skäl att beröra just den villkorliga frigivningen. Regeringen föreslår genom propositionen vissa förändringar gällande den automatiska villkorliga frigivningen efter två tredjedelar av avtjänat straff. Den föreslagna ordningen innebär att det i vissa fall, då intagna ej deltar i rehabiliteringsverksamheten eller vid allvarlig misskötsel, möjliggörs att skjuta upp den villkorliga frigivningen. En sådan ordning torde anses som omvänd, då presumtionen alltjämt är att villkorlig frigivning ska ske efter två tredjedelar av avtjänat straff. Utgångspunkten för villkorlig frigivning bör snarare vara att en sådan inte ska ske, utan snarare utgöra ett incitament för gott beteende och styrkt rehabilitering . När det gäller återfallsförbrytare eller dem som har begått synnerligen allvarlig brottslighet bör dock villkorlig frigivning aldrig tillämpas.
mot · H8023733 · 2020-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:34 Revision av det enhetliga elektroniska rapporteringsformatet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram ett förslag som motverkar de negativa konsekvenser som liggande förslag kan medföra, när det gäller risken för marknadskoncentration i revisionsbranschen och svårigheter för mindre revisionsbyråer att åta sig uppdrag, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag om hur ökat utbildningsbehov och informationsinsatser kopplade till det som lagförslaget innebär kan hanteras och tillkännager detta för regeringen. Regeringsförslaget innebär att företag som har skyldighet att upprätta års- och koncernredovisning i ett enhetligt elektroniskt format, även ska uttala om dessa är upprättade i överensstämmelse med kraven på detta format, enligt Esef-förordningen. Lagändringarna i svensk lag föreslås träda i kraft . Kraven enligt Esef-förordningen behöver implementeras i svensk lag. Datumet för föreslaget ikraftträdande av den svenska lagförändringen ligger i närtid, vilket innebär besvär för revisionsbyråer, exempelvis gällande kostnader och behov av utbildningsinsatser och informationsinsatser. Regeringen noterar att konsekvenser med ökad kostnad för revision för de företag som berörs kan innebära att det blir svårare för små revisionsfirmor att åta sig revisionsuppdrag. Troligen kommer förslaget även att göra det svårare för medelstora företag. Det är negativt och inverkar till att det föreligger risk för att en marknadskoncentration i revisionsbranschen befästs. Detta behöver motverkas så att rimliga konkurrensmöjligheter kvarstår och inte försämras. Enligt regeringen så medför EU-kraven att föreslaget datum för ikraftträdande behöver mötas och att kravet på rapporteringsformat följer , vilket innebär att det inte finns alternativa lösningar. Sedan Esef-förordningen antogs så har det funnits tid där ärendet hade kunnat underbyggas med förslag enligt yrkandena i denna motion. Att svensk lag behöver justeras på grund av en EU-förordning, ska inte inverka negativt på svenska företags möjligheter eller försämra konkurrensläget i . Att regeringen lägger fram förslaget sent inpå det datum då ändringarna behöver ske, ska inte svenska företag behöva betala för. Rimligt är att bemöta behoven av information, utbildning och att finna en lösning som inte stänger mindre och medelstora företag ute från revisionsbranschen.
mot · H8023739 · 2020-10-28 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:25 om regionala strukturfondspartnerskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen behöver presentera konkreta förslag på hur brister ska avhjälpas inför EU:s kommande flerårsbudget 2021–2027 i enlighet med rekommendation och tillkännager detta för regeringen. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer i rapporten strukturfondspartnerskap – ger de förutsättningar för en effektiv användning av EU-medel? (RiR 2020:10). övergripande iakttagelse är att det finns flera problem med systemet med strukturfondspartnerskap, vilket innebär att förutsättningarna för ett effektivt genomförande av programmen brister. anser att regeringen bör ta initiativ till att utreda alternativ till systemet med regionala strukturfondspartnerskap. I detta bör ingå att utreda om ansvaret för handläggning och urval av ansökningar om strukturfondsmedlen i fortsättningen ska vara uppdelat mellan myndigheter och andra aktörer. anser att regeringen bör förtydliga vilket ansvar strukturfondspartnerskapen ska ha i förhållande till regionerna. Regeringen bör även ställa krav på att strukturfondspartnerskapen fastställer grunder för prioritering och att motiveringarna av deras yttranden är klargörande. Slutligen anser att regeringen bör säkerställa att strukturfondspartnerskapen i sin handläggning tillämpar gällande bestämmelser om jäv och se över grunderna för att utse strukturfondspartnerskapens ledamöter. Regeringen välkomnar granskning och instämmer sammantaget i att det finns ett behov av att se över systemet med regionala strukturfondspartnerskap. Regeringen avser därför att utreda alternativ till systemet med regionala strukturfondspartnerskap. Regeringen gör dock bedömningen att flera av rekommendationer omhändertas av nuvarande regelverk. Om det redan omhändertas, hur kommer det sig då att, som skriver: Det är få partnerskap som har riktlinjer eller strategier för urvalet av mottagare. De flesta partnerskap anger i sina yttranden inte heller några tydliga motiveringar, i vissa fall inga alls, till varför de prioriterar vissa projekt och andra inte. Många ledamöter i partnerskapen har en nära koppling till de projekt och aktörer som söker de medel som partnerskapen prioriterar. Det är därför rimligt att regeringen presenterar konkreta förslag för hur dessa brister ska avhjälpas inför EU:s kommande flerårsbudget 2021–2027 i enlighet med rekommendation.
mot · H8023752 · 2020-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:33 Avgifter vid återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma om att flytträtt ska införas även för sådana pensionsförsäkringar som tecknades före och tillkännager detta för regeringen. Konsumenter och samhället i stort vinner på god konkurrens på finansmarknaden. När det är enkelt att byta exempelvis bank, bolåneinstitut eller försäkringsbolag pressas priser och villkor – alternativet riskerar att snabbt bli förödande. Det är mot den bakgrunden som Liberalerna verkar för en stärkt flytträtt gällande pensionsförsäkringar. Mer än efter att en lagstadgad flytträtt infördes är det fortfarande en lång och kostsam process att flytta pensionskapital. har exempelvis konstaterat att enbart av det totala försäkringskapitalet flyttades mellan eller inom livförsäkringsföretag. Detta är ett symtom på att svenska småsparare har sämre möjligheter att välja bort dyra lösningar än exempelvis sina nordiska grannar. Dålig konkurrens vad gäller just pensionssparande är särskilt olyckligt eftersom det kan leda till höga avgifter och stora uteblivna värdeökningar. lade regeringen fram propositionen En effektivare flytträtt av försäkringssparande (prop. 2018/19:124). Propositionen lyckades inte röja undan de hinder som många pensionssparare möter när de vill flytta pensionspengar. Det var mot den bakgrunden som tillkännagav att bättring krävdes. Regeringen återkommer med ett nytt förslag (prop. 2020/21:33) som till del möter de krav som bl.a. Liberalerna ställt. Vi konstaterar dock att regeringen svävar på målet om huruvida försäkringar tecknade innan bör omfattas av motsvarande flytträtt som försäkringar tecknade därefter. I denna fråga finns skäl att ta hänsyn till flera principiellt viktiga frågor. får detta inte skymma sikten för målsättning: En förändring också i denna del är nödvändig om småsparare på allvar ska kunna ta makten över sitt sparkapital. behöver fler och inte färre engagerade sparare. Om inte åter agerar riskerar nu en viktig reform för ökad konkurrens, konsumentskydd och individers egenmakt att fastna i finansmarknadsministerns byrålåda. Därför bör ta ställning för att regeringen skyndsamt bör återkomma också i frågan om att säkerställa verklig flytträtt även för sparare som tecknat försäkring (inklusive konsekvensändringar). Gulan Avci (L)