mot · H8022709 · 2020-10-05 00:00:00 — Miljöpolitik – viktiga frågor om miljö, natur och klimat ställer sig bakom det som anförs i motionen om de nationella miljömålen och Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka roll i det internationella miljöarbetet och EU-samarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gröna återhämtningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om progressiva handelsavtal som värnar miljö, hälsa och social hållbarhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkta ekosystem för ökad resiliens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Fossilfritt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimat och biologisk mångfald behöver hanteras tillsammans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vässa och skärpa tillämpningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra tillsynen på miljöområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka rättsligt skydd för grundvatten och dricksvatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett starkare lagligt skydd för skogar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatnyttan med skogen även måste inbegripa kolinlagring i levande skogar, ökad biologisk mångfald och skydd av ekosystemtjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska utveckla underlag för att bedöma biologisk funktionalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka skyddet för åkermarken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa starkare miljökrav vid täktverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera kemikalie-, produkt- och avfallslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska farligt avfall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa illegal avfallshantering mer effektivt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa mer på ekologisk kompensation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskad användning av kemiska bekämpningsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om havspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Håll Rent och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja ambitionen i klimatpolitiken och sikta mot att bli klimatpositiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättvis klimatomställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet med klimatanpassning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grön skatteväxling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förorenaren ska betala och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om myndigheternas hållbarhetsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de statliga bolagens hållbarhetsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla fossila subventioner och tillkännager detta för regeringen. Inledning och roll för miljöpolitiken Stärk miljöpolitiken, satsa på att nå miljömålen och Agenda 2030 har systematiskt utvecklat miljöarbetet , och med i regeringen har takten i arbetet ökat dramatiskt. De tydligaste exemplen är att det klimatpolitiska ramverket har beslutats, en mångdubblad miljöbudget har antagits, ett strategiskt samarbete med näringslivet för att skapa färdplaner för klimatomställningen är formulerade och att har stärkt sin roll i internationell miljöpolitik. Alla åtgärder och beslut ger inte alltid omedelbara resultat, det kan vara bra att ha i åtanke. Ett effektivt miljöarbete ska ge långsiktiga resultat. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Samverkan är en nyckel till framgång. Ett aktivt miljöarbete som drivs från såväl regering, riksdag, regioner, kommuner, näringslivet, organisationer och enskilda har goda förutsättningar att vara framgångsrikt. Och så behövs alltid engagerade miljöpartister. Det vet vi av erfarenhet. ska ha en ledande roll internationellt inom hållbar stadsutveckling och ha en stark utveckling av landsbygderna. Det krävs en kraftfull omställning av samhället i och internationellt för att vi ska klara målen i och begränsa den globala uppvärmningen , samt FN:s globala hållbarhetsmål Agenda 2030 om ökad välfärd, rättvisa och en skyddad planet. De kommande tio åren är avgörande om vi ska klara att vända utvecklingen och uppnå målen. Miljömålsarbetet är grunden för ett starkt miljöarbete på alla nivåer i . Miljömålen definierar den ekologiska dimensionen av FN:s globala hållbarhetsmål på det nationella planet. Miljömålen är det av antagna målsystemet för ett systematiskt och heltäckande arbete för att lösa negativa tillstånd i miljön. I en sammanhållen politik för hållbar utveckling är miljömålen och de globala hållbarhetsmålen komplementära. kan och ska påverka den globala utvecklingen genom att vara förebild för andra länder, genom att driva på utvecklingen, genom att ta ansvar för den miljöpåverkan vår konsumtion orsakar i andra länder och genom att bidra med resurser och kunskap till andra länder. Utvärderingar visar att flera av miljömålen är svåra att nå, därför behöver miljöpolitiken skärpas. En kunskapsöversikt[1] över relationerna mellan de olika globala hållbarhetsmålen visar att upprätthållande och utveckling av naturens ekosystemtjänster är en förutsättning för att nå andra hållbarhetsmål. Särskilt är mål 14 om hav och resurser och mål 15 om ekosystem och biologisk mångfald grundläggande för att andra mål ska nås, även målen om social och ekonomisk hållbarhet. All politik och all mänsklig verksamhet måste rymmas inom gränserna för biosfären, vårt gemensamma ekosystem. Det finns ett stort behov av kunskapsförmedling om människans påverkan på ekosystemen. Kunskap om miljöfrågor saknas i stor utsträckning i de flesta politiska partierna, i styrelserummen och hos allmänheten. Våra myndigheter har redogjort för att de planetära gränserna överskrids och att miljölagstiftningen inte är tillräckligt stark. Därför måste myndigheterna ges ett tydligare uppdrag att säkerställa att miljömålsarbetet fortsätter att utvecklas, att kopplingen med att uppnå FN:s Agenda 2030 stärks och att miljölagstiftningen ses över och förbättras. Det finns stor potential till en förbättrad och sammanhållen styrning mot miljömålen. Exempelvis genom att systemet med etappmål byggs ut. Fler etappmål inom miljömålssystemet hjälper till att konkretisera vilken samhällsomställning som behövs för att bidra till att miljömålen nås. Miljömålsberedningen bör ges framtida uppdrag om bland annat biologisk mångfald och ekosystem. Vi är i stort behov av lika goda underlag om terrestra ekosystem som kring det området. I den senaste fördjupade utvärderingen av miljömålen lyfter fram att av de nationella miljömålen behöver arbetet med klimat och biologisk mångfald vara prioriterade områden. Det behövs både snabba och kraftfulla insatser. Ett litet land med en stark röst – ska driva på det globala hållbarhetsarbetet är ett litet, kunskapsintensivt och exportberoende land som kan göra stor nytta för att nå globala hållbarhetsmål genom att delta aktivt i internationella samarbeten, bidra med kunskap och innovationer, inspirera andra och ställa höga krav på importprodukter. Förutsättningar för att nå en större exportmarknad är ett viktigt incitament för näringslivets aktörer att investera i klimat- och miljödriven affärsutveckling och innovation. Politiken som vi nu genomför kommer inte enbart innebära en förändring för oss som grönt välfärdsland, det kan också bli en grön rivstart som kan fortplanta sig i resten av världen. I den förra ekonomiska krisen räddades bankerna. behöver fokus vara på miljön och klimatet och att säkra livsvillkoren för kommande generationer. Gröna politiker tar ansvar för framtiden. ska förstärka sin roll som global aktör och aktör i EU för miljön tog initiativ till , som blev startskottet inte bara på globalt miljösamarbete, utan också ett mer omfattande miljöarbete i . Internationellt samarbete innebär att vi i får värdefulla kunskaper från övriga världen som gör att vi också ständigt kan förbättra vårt miljöarbete. initiativ att stå som värd för ett nytt högnivåmöte[2] om miljöutmaningar och förslaget till export av innovativ stadsutveckling är exempel på hur kan förstärka sin roll som global aktör[3]. är mycket av miljöarbetet gemensamt i EU. Det är också ett av skälen till varför vill att aktivt ska verka inom EU för att flytta fram positionerna och höja lägstanivån för miljöarbetet på europeisk nivå. På så vis får en progressiv svensk miljöpolitik större effekt. EU:s enskilt viktigaste verktyg för att minska klimatpåverkan är utsläppshandeln (EU ETS), ett system där EU auktionerar ut utsläppsrätter som kraftverk och industrier måste köpa för varje ton koldioxid de släpper ut. Det har funnits ett stort överskott av utsläppsrätter inom systemet. Eftersom kostnaderna för att släppa ut koldioxid styrs av tillgång och efterfrågan har det stora överskottet bidragit till att auktionspriset på utsläppsrätterna pressats ned. Det har medfört att utsläppshandeln länge varit ineffektiv, och industri- och elbolag har inte tillhandahållits tillräckliga incitament för en grön omställning. När EU tog upp frågan om att reformera utsläppshandeln togs ett initiativ från den och miljöminister . En progressiv allians skapades i ministerrådet som drev igenom ett nytt förslag, informellt kallat ”The Swedish Proposal”. Antalet oanvända utsläppsrätter som överförs till reserven fördubblades till . Ett tak infördes för antalet utsläppsrätter som totalt får finnas i reserven. Denna övre gräns träder i kraft . Alla utsläppsrätter utöver denna gräns kommer då att avvecklas. Enligt olika beräkningar kommer 2,4 till 3 miljarder ton koldioxid då att försvinna från EU ETS. Det motsvarar hela 50 gånger årliga utsläpp. En enorm klimatvinst som överskuggar nästan allt annat klimatarbete som gjorts i . Tack vare det svenska förslaget har utsläppshandeln nu blivit ett mer effektivt instrument för att minska EU:s utsläpp. har priset för utsläppsrätter mer än femdubblats från per ton koldioxid till strax per ton koldioxid. Som en konsekvens syns en storartad kollaps för kolenergi genom stora delar av . När den fossila energin får bära en större del av sina miljökostnader blir den inte längre lönsam. I EU:s långtidsbudget ska av pengarna gå till klimatåtgärder. I förhandlingarna om EU:s långtidsbudget har i regering och i drivit på för att villkoren för vad som ska räknas som en klimatåtgärd ska vara så skarpa som möjligt och för att budgeten inte ska innehålla några klimatskadliga subventioner. Om vi lyckas kan EU-budgeten bli ett kraftfullt verktyg för omställning. EU är världens största ekonomi och den inre marknaden är den största marknaden i världen. Personer, varor, tjänster och kapital kan röra sig nästan lika fritt som inom ett enskilt land. Om reglerna på marknaden skärps kan det göra enorm skillnad för miljön och klimatet, inte bara i utan även globalt. ser positivt på kommissionens kommande förslag om en koldioxidjusteringsmekanism. Idén är att de länder som vill importera till EU:s inre marknad får betala en tullavgift om klimatkraven är lägre i tillverkningslandet. På så vis missgynnas inte europeiska företag för att man har högre klimatkrav och i större grad betalar för sina utsläpp. Det skulle innebära både jämlikare och mer rättvisa konkurrensvillkor som handeln i högre grad tar hänsyn till klimatet. Återhämtningen ska vara grön – nu satsar vi på en cirkulär ekonomi Coronapandemin är den allvarligaste globala krisen på mycket . Utöver sjukdom och de tragedier som enskilda människor tvingas genomleva, står och omvärlden nu också inför stora ekonomiska svårigheter. Vi har sett stora BNP-fall . Krisen slår mot våra samhällsbyggen, företag och enskilda människor. Världens ekosystem är hårt pressade och klimatförändringarna påverkar oss med torka, bränder, översvämningar, smältande isar och uppvärmning av haven. Coronapandemin har visat att vårt samhälle är sårbart. När den akuta krisen lagt sig och återhämtningsfasen tar vid, fungerar inte ”business as usual”. Förändring, förbättring och framtidstro behövs. En grön återhämtning, stärkt motståndskraft och en hållbar och rättvis återstart av samhället behöver vara politikens viktigaste ledstjärnor framöver. Vi kan inte återgå till hur allt var innan krisen, eftersom det inte var långsiktigt hållbart. Vi måste bygga ett nytt bättre normalt och därför behövs politik för en grön återhämtning. Sedan tog plats i regeringen har 1 000 naturreservat skyddats eller utvidgats. har över 5 000 naturreservat. Många naturreservat har syftet att skydda värdefulla biotoper och arter, men en stor del av naturreservaten utgör också en viktig arena för friluftslivet. Vi har sänkt momsen på naturguidning och rustat upp många naturreservat med bättre stigar, vandringsleder och grillplatser. politik har gjort naturen mer tillgänglig. Något som för många haft ett enormt värde under pandemin då allt fler sökt sig ut i naturen. Allemansrätten har gjort det möjligt för och svenskarna att vara utomhus när smittspridningen hämmat möjligheterna att resa. I många andra länder har detta inte varit möjligt för befolkningen. När vi ska investera i jobb och återhämtning av ekonomi har vi möjligheten att göra det på ett sätt som påskyndar klimatomställningen, tar mer hänsyn till ekosystemtjänster, säkrar ekosystem och arters överlevnad och tar stora kliv mot cirkulär ekonomi. En återstart efter en ekonomisk svacka har som syfte att skapa jobb och ekonomisk utveckling. Cirkulär ekonomi ska bli en ny paradgren för svensk industri, och bidra till jobb och ekonomisk utveckling i . Det som i går kallades sopor och kallas avfall ska vara en resurs. Det som i går var en kostnad ska kunna bli en vinst. En cirkulär transformation kommer att behöva genomföras. För hushållen kommer skillnaden att märkas genom att det kommer gå att låna, laga och reparera mer. För som industrination kommer nya affärsidéer använda gamla återvunna material i allt större utsträckning. Hela landet ska utvecklas. landsbygder är navet i utvecklingen när det gäller energi, livsmedel och klimatnytta. En cirkulär ekonomi ska gå hand i hand med bygget av ett jämlikt, tryggt och modernt hållbart land. Det förnybara är bränslet för investeringarna ut ur krisen. Genom att fokusera de nödvändiga investeringarna på förnybar energi, hållbara transporter och cirkulär ekonomi så kan vi skapa både framtidshopp och jobb. beräknar att övergången till en cirkulär ekonomi kan ge 700 000 arbetstillfällen i hela EU, genom ny återvinningsteknik och genom fler reparations- och delningstjänster. Det innebär tusentals jobb i . vill se satsningar på mer förnybar energi, på ekologiskt jordbruk, på mer återvinning istället för slit och släng, på hållbara transporter och större stöd för industrins omställning kopplat till EU:s gröna giv. Förväntningarna på en grön återhämtning av ekonomin finns i näringslivet, i organisationer och bland allmänheten. gäller det för politiken att ta ledarskap för en ny framtid. En framtid att längta efter. Skarpare handelsregler och bättre samarbeten för klimat och miljö Vi har sett en trend med ökad globalisering. Företag har produktionskedjor som sträcker sig över flera landsgränser. Coronakrisen har blottat produktionskedjornas känslighet. Även globala företag kan komma att behöva komplettera med fler regionala produktionskedjor. Redan innan pandemin kunde vi se en trend av att flytta produktion närmare kunden, tack vare nya digitala tekniker. Konsumenter efterfrågar också varor och tjänster som ger mervärden; det är något som också aktualiserats av coronapandemin. Produktion i närområdet, till exempel med en lokal, förnybar energiförsörjning och en lokal livsmedelsförsörjning, kan ge god krisberedskap men även ökad trygghet i fredstid. Lokal produktion ger också arbetstillfällen i hela landet, ger bättre förutsättningar för ekonomisk utveckling i hela landet och skapar förutsättningar för såväl biologisk som gastronomisk mångfald. Att både stärka lokal produktion och utveckla handel ger ett mer robust och resilient system. De finns de som i krisens spår ser om sina gränser och sätter upp handelshinder för kortsiktig . Men ökad protektionism är varken ett möjligt eller önskvärt svar på pandemin. Det internationella svaret måste snarare präglas av mer samarbeten, upprätthållen handel och kulturutbyte. Handelssamarbete är också en viktig del i utvecklingssamarbetet med utvecklingsländer. En rapport från [4] visar att en halv miljard människor riskerar att tryckas tillbaka in i fattigdom som en konsekvens av pandemin. Genom det handelsrelaterade utvecklingssamarbetet Aid for Trade arbetar tillsammans med regeringar, myndigheter och organisationer för att ge utvecklingsländer stöd att kunna dra nytta av de fördelar – däribland miljöfördelar – som handeln ger. leder tillsammans med länder som och vägen för att fasa ut fossila exportkrediter. Till 2022 ska ha fasat ut exportkrediter till utvinning och prospektering av fossila bränslen i andra länder. Regelverket för exportkrediter ska ställas om för att gå i linje med , och de investeringar som staten går i god för ska inte låsa in andra länder i ett fossilberoende med höga utsläpp framöver som följd. Varje del i vår politik ska bidra till en mer hållbar värld. ska hjälpa andra länder i sin klimatomställning, inte stjälpa den. ska inte vara ett land som håller den döende kol- och oljeindustrin under armarna. ska exportera miljövänlig, innovativ och klimatsmart know-how. Takten i klimatomställningen kan öka om tullar på klimatvänlig teknik tas bort, såväl i EU som globalt. driver på för ett borttagande av tullar inom ramen för WTO. ska genom EU arbeta för progressiva handelsavtal som river handelshinder och värnar miljön, löntagares intressen och människors hälsa. Ett viktigt krav som och regeringen driver är att EU:s handelsavtal är i linje med . Lika angeläget är också att framtida handelsavtal är i linje med internationella avtal kring biologisk mångfald. Förhandlingarna och ratificeringsprocessen kring EU:s handelsavtal med Mercosurländerna blev än mer högaktuellt när omvärlden nåddes av tv-bilderna från brinnande regnskogar. och andra länders regeringar har lovat att följa sina åtaganden i och att skydda regnskogen. Men utvecklingen går snabbt åt fel håll, och i takt med att skyddet för skogen försvagas ökar skövlingen och bränningen av regnskogen. Vi ser också hur ursprungsbefolkningars rättigheter trampas på och hur miljöaktivister mördas och förföljs. Så länge parterna inte lever upp till , så länge regnskogen skövlas och människors rättigheter kränks, anser att inte ska ratificeras. Det är viktigt att och EU ställer skarpa krav så att det exempelvis finns sanktionsmöjligheter mot de parter som bryter mot reglerna i avtalets hållbarhetskapitel. En politik för att vända dubbla kriser – det behövs ett Parisavtal för artmångfalden Förlusten av biologisk mångfald på global nivå är dramatisk och mycket snabb. Trenden är också tydlig i , det visar data från bland andra Artdatabanken. Vi måste arbeta både nationellt och globalt för att vända trenden . På global nivå behöver vi ett nytt internationellt avtal, ”Ett Parisavtal för den biologiska mångfalden”. För att världen ska bli klimatpositiv pågår nu ett brett samarbete mellan olika aktörer och initiativ tas på alla samhällsnivåer och en sprudlande aktivitet att tillsammans vilja skapa resultat. Det måste vara en förebild för att också få motsvarande framsteg för artmångfalden. Den negativa trenden för den biologiska mångfalden måste brytas. Ett globalt mål för naturen behövs. [5] Vi måste sikta på att bli naturpositiva. Markanvändning, användning av haven samt exploatering för infrastruktur, industriverksamhet och städer är de största hoten mot den biologiska mångfalden i världen. måste verka för att EU:s jordbruks- och fiskepolitik, men också politiken för industri, energi och stadsutveckling, innehåller starka styrmedel för en frisk och robust natur, och att politiken tydligt bidrar till att uppnå målen för EU:s miljöpolitik. EU:s olika stöd- och ersättningsformer som till exempel landsbygdsprogrammet, fiskefonden, regionala utvecklingsfonden och LIFE ska också stödja arbetet med ekosystemansatsen och en grön infrastruktur. Skapa starka ekosystem och skydda kritiska resurser Att stärka resiliensen handlar om att öka naturens förmåga att hantera förändringar, som nytt extremt väder, och fortsätta att utvecklas. Det är ett grundläggande förhållningssätt för att minska sårbarheten och skapa mer livskraftiga, robusta ekosystem. De kritiska resurser som på olika sätt bär upp hela systemet måste till varje pris skyddas; de är vår livförsäkring. beräknades kostnaderna för skogsförluster. Den globala ekonomin förlorade mer på skövlade skogar än på bankkrisen . En politisk förvaltning som är ekosystembaserad, snarare än en rigid sektorsbaserad, är nödvändig för att klara både klimatomställningen och krisen för den biologiska mångfalden. Hela landskapets hydrologiska system måste vara i fokus – med fler varierade vattenmiljöer, forsande bäckar och våtmarker – bättre förutsättningar för ökad grundvattenbildning, ökat skydd för dricksvattnet och god planering för ytvatten. Det stärker motståndskraften vid både torka och skyfall och minskar risken för allvarliga skador. Därför behöver vi öka takten betydligt i att återväta mer av de miljontals hektar tidigare våtmarker i som dikats ut, dämts upp och torrlagts eller kompensera med nya våtmarker, i anpassning till landskapet . Detta bör göras även med landsbygdsutveckling och andra samhällsmål i åtanke. Det behövs också en mer blandad skog, med inslag av bryn, hagmarker och olika småmiljöer i både bolagsskog och skogar som ägs av enskilda skogsägare. Alla dessa exempel bidrar till att skapa en mångfald av livsmiljöer i landskapet, och gynnar också en mångfald av arter. Det gynnar exempelvis insekter, där pollinerare ger oss mat och andra insekter är naturliga fiender till skadedjur. För att det här ska ske måste samhället utveckla styrmedel och incitament. Det behövs exempelvis mer rådgivning och spridning av kunskap, men också ekonomiskt stöd för den enskilde skogsägaren eller bonden för att kunna göra som innebär en hög kostnad, men skapar stor nytta för samhället i stort. En ekosystemansats utgår från landskapsperspektivet, och därför måste länsstyrelserna i samarbete med näringslivet och organisationer också fortsatt ges förutsättningar att arbeta för den gröna och blå infrastrukturen i landskapet. Markägarna måste erbjudas mer kunskap om vilket samhällsvärde en gemensam planering på landskapsnivå har. Den kunskap enskilda markägare har behöver också tas tillvara.