ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022350 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avsevärt skärpa straffen för assistansbedrägerier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge befogenhet att kontrollera de personliga assistenternas kvalifikationer, arbetsinsatser och övriga förehavanden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa alla utbetalningar till assistansbolag som inte är godkända av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bevilja arbetstillstånd för personliga assistenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett stopp för arbetskraftsinvandring inom kategorin ”personliga assistenter” och tillkännager detta för regeringen. För att bedriva ett assistansbolag behövs det tillstånd från Inspektionen för vård och omsorg (), men om en brukare väljer ett bolag med indraget tillstånd eller utan tillstånd, medger inte lagen en indragning av stödet. Således går skattepengar som är avsedda för svårt funktionshindrade i dessa fall istället till kriminella. gjorde 2017 en kartläggning som visade att hade betalat ut till oseriösa bolag – bolag som hade förfalskat lönelistor, namn, läkarintyg och underskrifter. Och dessa svindlerier fortgår alltjämt. Ett typiskt upplägg är att starta ett bolag, och att till detta bolag rekrytera mindre nogräknade personer som upplåter sina person- och kontouppgifter, utan att utföra något som helst arbete. Förutom att upplägget är svårt att kontrollera och risken för upptäckt är liten, är straffsatserna väldigt låga. Det förekommer också att personer från länder utanför EU köper sig skenanställningar som personliga assistenter och på det sättet kringgår regelverket för arbetskraftsinvandring. Uppehållstillståndet som arbetskraftsinvandrare ger personen rätt att ta hit sin familj, som erhåller försörjningsstöd och urholkar den svenska välfärden ännu mer. Det förekommer också att arbetsgivaren ställer krav på att arbetskraftsinvandraren har en funktionshindrad familjemedlem som ska välja bolaget som assistansutförare. På så sätt ”fullbordas cirkeln” och verksamheten kan fortsätta växa. får den funktionshindrade ingen assistans alls, men bolaget får pengar från . Enligt rådande lagstiftning får inte själv göra utredningar om huruvida personliga assistenter utför något arbete eller inte. Bakom bolagen som bedriver personlig assistans ”på pappret” finns inte sällan den organiserade brottsligheten. Det är oerhört stötande att pengar som är avsedda för några av de mest skyddsvärda i samhället går till kriminella. Därför måste dessa bedrägerier som fräter sönder tilliten till välfärdssystemet omgående stoppas. Boriana (M)
mot · H8022351 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i arbetslöshetsstatistiken komplettera begreppet sysselsatt med begreppet självförsörjande och tillkännager detta för regeringen. I den officiella arbetslöshetsstatistiken används begreppet sysselsättning. Det är ett direkt missvisande begrepp, eftersom även en person som endast arbetar under en månad räknas som sysselsatt. Begreppet används främst i integrationssammanhang. En studie gjord av Entreprenörskapsforum visar att det tar innan av de som kommer till i arbetsför ålder (20–) uppnår en självförsörjningsgrad på efter skatt. har hälften sysselsättning. Detta är en väsentlig skillnad. Användningen av rätt begrepp ger en mer rättvisande bild av utanförskapet i och leder förhoppningsvis till en mer verklighetsförankrad migrationspolitik. Boriana (M)
mot · H8022352 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att avskaffa omedelbarhetsprincipen, så att all information som framkommit under en brottsutredning kan användas vid domstolarnas avgörande av målet och tillkännager detta för regeringen. I får domstolarna grunda sina avgöranden endast på information som har framkommit under själva rättegången. Detta innebär att uppgifter insamlade under polisförhör, eller andra delar av utredningen, inte tillmäts någon betydelse, något som leder till att den misstänkte helt kan ta avstånd från allt den har sagt, och på så sätt försvåra, eller till och med omöjliggöra, rättskipningen. Det förekommer också att klienter tiger sig igenom brottsutredningen, och sedan anpassar sina berättelser till åklagarens framställan, inte sällan med resultatet att de kan gå straffria. Den så kallade omedelbarhetsprincipen är en kvarleva från svunna tider då brottsligheten inte på långt när var lika grov, planerad och avancerad. Anledningen till att denna princip kom till var att domstolarna tidigare dömde på skriftliga vittnesmål. Med dagens teknik torde det inte vara något problem att använda videoinspelningar av de initiala förhören, som senare kan kompletteras med frågor under själva rättegången. En annan positiv aspekt, förutom att det försvåras för den misstänkte att ändra sin berättelse, är att såväl brottsoffer som vittnen har bättre minnesbilder av händelsernas förlopp i detta tidigare skede. Motståndarna till ett avskaffande av omedelbarhetsprincipen påstår att en ändring inte är förenlig med rättssäkerheten. I andra länder, till exempel vårt grannland , används dock allt tillgängligt underlag från brottsutredningen vid lagföring, utan att landet stämplas som rättsosäkert. Det är hög tid att straffprocessen utformas enligt sitt syfte – att straffa förövarna och ge upprättelse åt brottsoffren, inte utifrån att i första hand tillvarata gärningsmannens intresse. Boriana (M)
mot · H8022353 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffet för militant djurrättsaktivism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om olaga intrång och hemfridsbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa allt offentligt stöd till djurrättsorganisationer som bejakar våld, och detta tillkännager för regeringen. publicerade GP en serie av artiklar om brott som militanta djurrättsaktivister begår mot svenska bönder och deras familjer. Hot, skadegörelse, olaga intrång och mordhot riktade mot barn är en del av brotten som lantbrukare och djuruppfödare utsatts för. –2019 har mer än 200 brott av dessa slag begåtts. Särskilt allvarligt är det när brottsligheten riktas mot minderåriga. I ett av fallen som GP beskrev anlände en åttaårig flicka till skolan efter jullovet och möttes av ballonger över hela skolgården där någon hade skrivit att hennes pappa är en mördare. Detta som flickans föräldrar och släktingar fått meddelanden med beskrivningar av hur barn och familjemedlemmar kommer att dödas. De militanta djurrättsaktivisterna har utvidgat kretsen av bönder de trakasserar. Först var det minkuppfödare som var måltavla, nu är det också andra djuruppfödare och äggproducenter. Förutom att brottsligheten självklart är mycket allvarlig i sig, i form av de skador, kränkningar och hot som drabbar brottsoffren, kastar den också en skugga över seriösa djurrättsorganisationer som riskerar behandlas med misstro. Enligt uppgifter från polisen finns det 25 brottsbenägna djurrättsaktivister i . Brotten de begår har lågt straffvärde, och prioriteras därför inte. Trots upptrappningen av brottsligheten har Säkerhetspolisen lagt ner sin kartläggning av de kriminella djurrättsaktivisterna med anledning av en skrivelse från där man lyft fram att ”djurrättsrörelsen inte riktar sina brott mot någon av demokratins grundläggande funktioner”. Det finns uppgifter om att militanta djurrättsaktivister får statliga bidrag via organisationer med vegansk inriktning. Enligt nuvarande lagstiftning är en gårdsplan inte likställd med ett hem, och intrång på dessa kan inte beivras. Det är uppenbart att lagstiftningen behöver skärpas i detta avseende, så att den som beträder en gårdsplan gör sig skyldig till olaga intrång. Likaså bör allt offentligt stöd genomgå noggrann granskning för att förhindra att det går till militanta djurrättsaktivister eller andra extremister. Boriana (M)
mot · H8022354 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa presumtionen mot fängelsestraff som påföljd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagstiftningens perspektiv från gärningsmannens till brottsoffrens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera en genomgripande reform av straffrätten och tillkännager detta för regeringen. I 30 kap. 4 § första stycket står skrivet: ”Vid val av påföljd skall rätten fästa särskilt avseende vid omständigheter som talar för en lindrigare påföljd än fängelse. Därvid skall rätten beakta sådana omständigheter som anges i 29 kap. 5 §.” Detta har lett till att den avskräckande effekten av fängelsestraff ofta uteblir eftersom paragrafen ovan lägger effektivt hinder i vägen för utmätande av just fängelsestraff. Strävan att till varje pris undvika fängelsestraff, kombinerad med olika straffrabatter, utgör tillsammans med den stora okontrollerade migrationen, en huvudorsak till brottsutvecklingen i . Och precis som migrationspolitiken indikerar den en förödande naivitet hos landets beslutsfattare, nämligen uppfattningen att fängelsestraff är kontraproduktivt. uttalade i NJA (Nytt juridiskt arkiv) 1982 s. 17 ”att det råder en allmän uppfattning att frihetsstraff ofta verkar nedbrytande på den dömde och över huvud taget har övervägande negativa effekter för dem som straffas”. Denna inställning ligger bakom flera ändringar i BrB:s påföljdssystem, varigenom HD hänvisade till prop. 1980/81:44 s. 9. Med denna förutsättning som stöd uttalade HD att som en grundläggande princip vid påföljdsval får anses gälla att frihetsstraff så långt möjligt bör undvikas, framför allt när det är fråga om unga lagöverträdare. Omvärlden och vårt samhälle har genomgått omfattande förändringar . har omfattande och synnerligen allvarliga inslag i brottsligheten som inte alls var lika påtagliga : gängkriminalitet, grov organiserad brottslighet och inte minst ett allt större inslag av yngre kriminella. Lagstiftningen måste anpassas till den verklighet som råder. Perspektivet ”vad som är bäst för gärningsmannen” måste i varje läge ersättas med brottsofferperspektiv. Ett fängelsestraff utdöms inte i första hand för att rehabilitera gärningsmannen, utan för att återupprätta brottsoffret, vara avskräckande och för att skydda samhället. En alldeles övervägande andel av de grovt kriminella är återfallsförbrytare. Inkapacitering är därför utan tvekan den mest effektiva preventiva åtgärden mot brottslighet. Det är inte meningsfullt att införa nya brottsrubriceringar, eller att höja straffskalorna, om vi har en destruktiv och förlegad bestämmelse som hindrar utmätande av fängelsestraff. För att domstolarna ska få ändamålsenliga verktyg i kampen mot brottsligheten måste en genomgripande reformering av straffrätten omgående påbörjas. Boriana (M)
mot · H8022355 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det straffbart att avvika från fängelse eller annan institution vars förvar man döms till genom domstolsbeslut och tillkännager detta för regeringen. har allvarliga och djupgående problem med brottslighet. Att utsättas för ett brott innebär alltid en kränkning. Att någon döms och lagförs för brottet innebär åtminstone en viss upprättelse för brottsoffret. Och omvänt, om rättssystemet inte lyckas lagföra gärningsmannen, utan denne går fri, upplever brottsoffret det som ytterligare en kränkning. På samma vis upplevs det av såväl brottsoffer som deras anhöriga som en ny kränkning om en dömd brottsling lyckas rymma från fängelse eller annan institution, och åter kan befinna sig på fri fot, trots att det inte varit avsikten. Sommarens uppmärksammande fritagningar av ungdomsbrottslingar bevisar med all önskvärd tydlighet att något behöver göras för att minska rymningsbenägenheten. Som lagstiftningen är utformad innebär inte avvikelse från fängelsestraff någon påverkan . Bristen på påföljd för att rymma sänder helt fel signaler, och uppmuntrar till rymningar. Ofta är de personer som rymt mycket farliga, och återgår till att begå nya brott medan de är på rymmen. Mot denna bakgrund bör det övervägas att göra det straffbart att rymma från utdömt fängelsestraff. En tydlighet i lagstiftningen avseende dessa konsekvenser är nödvändig för att få önskad preventiv effekt. Boriana (M)
mot · H8022356 · 2020-10-05 00:00:00 — Stoppa stödet till dem som vistas olagligt i landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingen som vistas olagligt i landet ska ha rätt till stöd från , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner inte ska ha rätt att stötta någon som vistas olagligt i landet genom att betala ut ekonomiskt bistånd eller genom andra former av stöd från , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff inte heller ska kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen, och detta tillkännager för regeringen. Integrationen av nyanlända tar alltför . behöver prioritera integrationen av de som har rätt att stanna i , inte ge stöd åt de som inte har rätt att vistas här. Enligt gällande rättspraxis kan kommuner avslå ansökan om försörjningsstöd (socialbidrag) till den som ansökt om uppehållstillstånd. Trots det gör inte alla kommuner det. Om personen däremot aldrig ansökt om uppehållstillstånd och håller sig gömd eller till exempel är en EU-migrant (HFD 2017 ref. 33) eller fått avslag på ansökan om uppehållstillstånd och ansöker om något annat stöd än försörjningsstöd (HFD 2017 ref. 33) så har inte grund för att avslå. Det underminerar tilltron till samhället och skickar dubbla signaler, när en myndighet meddelar att en person inte har rätt att stanna i landet, medan en annan myndighet bidrar med stöd för att personen ska kunna stanna. Enligt en dom i () har en person, som inte har rätt att vistas i landet, och som har dömts till rättspsykiatrisk tvångsvård, rätt till stöd från efter avslutad tvångsvård (HFD mål nr 4464‑17 och 6418‑17). Det innebär att alla som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff i teorin skulle kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen, även om de inte har rätt att vistas i landet. Det är orimligt och lagstiftningen måste därför förändras för att säkerställa att ingen som vistas olagligt i landet ska ha rätt till stöd från . Samt att kommuner inte ska ha rätt att stötta någon som vistas olagligt i landet – genom att betala ut bidrag eller genom andra former av stöd från . Slutligen ska de som befinner sig under tvångsvård eller avtjänar fängelsestraff (och som därför inte kan lämna landet, trots att de vistas olagligt) inte heller kunna bli aktuella för bistånd enligt socialtjänstlagen. De ska lämna landet direkt efter avtjänat straff, och inte bli aktuella för exempelvis stöd till boende.
mot · H8022358 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få frigiven och tillkännager detta för regeringen. är det den svensk-eritreanske journalisten fängslades i . Det åligger den och riksdag att fortsatt uppmärksamma hans fall och vidta nödvändiga åtgärder för hans frisläppande. är journalist, författare och dramatiker. Han föddes i och kom till som flykting från kriget . hamnade i i och fick svenskt medborgarskap . När blev självständigt återvände till sitt forna hemland och blev delägare i landets första oberoende tidning . arbetade han som oberoende reporter. När kriget mot blev ett faktum återvände till av säkerhetsskäl. Familjen bosatte sig i och reste på nytt till för att rapportera om händelserna. Efter publicering av regimkritiska företrädares krav på objektiv utvärdering av de händelser som föranlett gränskriget med , kom riktade hot mot både politiker, publicister och journalister. Trots detta skrevs ett öppet brev till PFDJ från politikerna som genererade fortsatta publiceringar av intervjuer, analyser och kommentarer från den fria pressens ledande journalister. Kort därefter genomfördes militära husrannsakningar hos politikerna som i samband med händelserna greps. Även 10 publicister och journalister greps, däribland som hämtades i sitt hem . Ännu har ingen av de frihetsberövade åtalats inför domstol. Rätten att inför domare få sin sak prövad, särskilt mot bakgrund av att varit frihetsberövad i snart två decennier, föranleder skarp kritik. har det varit okänt för omvärlden huruvida är vid liv då han inte tillåts besök eller korrespondens. släpptes ur fängelset. Glädjebudskapet spreds snabbt i och omvärlden. hann korrespondera med sin familj i och berättade då att han lider av högt blodtryck, men efter omständigheterna mår bra. Friheten blev dock kortvarig. Enligt informationsminister hade enbart fått permission ur fängelset för en hälsokontroll. sitter åter i fängelse och fortfarande har inte svenska myndigheter eller internationella frivilligorganisationer fått besöka honom i fängelset. De eritreanska myndigheterna hänvisar till att är eritreansk medborgare vilket, enligt dem, gör hans fall till en intern angelägenhet. avser att fortsättningsvis hålla frihetsberövad. Mot detta måste med kraft agera. Lawen Redar (S)
mot · H8022359 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få frigiven och tillkännager detta för regeringen. har det gått den svensk-kinesiske förläggaren och författaren frihetsberövades. Det åligger den och riksdag att fortsatt uppmärksamma hans fall och vidta nödvändiga åtgärder för hans frisläppande. föddes i Ningbo, . innan massakern vid sökte sig Minhai till för att studera men kom, 1989 som bland annat riktade sig mot kinesiska akademiker, demokratiförespråkare och reformister, att stanna i . Minhai sökte politisk asyl och fick permanent uppehållstillstånd i . senare bestämde sig Minhai för att flytta till och etablera bokförlaget Books tillsammans med några vänner. Eftersom bokförlaget skulle vara beläget i kunde fler fastlandskineser få tillgång till utgivningen av förlagets böcker. Dessa var inte sällan regimkritiska. Flertalet var dessutom förbjudna i . försvann Minhai från sin semesterbostad i . Vittnen har kunnat styrka att han lämnade sin semesterlägenhet i med en okänd man, och fastighetsägaren till bostaden har återberättat att fyra män släppts in i bostaden i syfte att hämta hans dator. sände den statskontrollerade tv-kanalen en så kallad bekännelse där Minhai gav uttryck för att han frivilligt överlämnat sig till myndigheterna. frihetsberövades ytterligare fyra andra bokhandlare som på något sätt haft samröre med Books. i fängelse återvände en av grundarna, , till och höll en presskonferens. Lams vittnesmål om tortyrliknande metoder för att få fram falska erkännanden, tyder på att gripandet av Minhai varit en del av en samordnad aktion. Omständigheterna kring fallet, försvinnandena, erkännandet och åtalen får omvärlden att reagera. har Minhais fall väckt stor uppmärksamhet. Det har handlat om påtvingade medieframträdanden, fortsatt brist på information och korrespondens. har fördömt den kinesiska behandlingen av Minhai liksom och internationella organisationer. Hans arbete har också uppmärksammats världen över och som frihetsberövad har han erhållit ett flertal internationella priser. dömdes Minhai till fängelse. Enligt kinesisk domstol har han försett utländsk makt med underrättelser. I domen framgår det att Minhai blev svensk medborgare men att han återfick sitt kinesiska medborgarskap efter egen begäran. I domen står det också att han inte motsätter sig domen och att han inte kommer att överklaga. Vi delar inte domens slutsatser. Domen har väckt internationell uppmärksamhet och kritik. Därtill har turerna kring tidigare ambassadör till väckt frågor om hur man faktiskt arbetar för att få Minhai frigiven. Regeringen bör verka för att friges villkorslöst. Lawen Redar (S)
mot · H8022360 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om frigivning av Selahattin Demirtaş och andra politiska fångar i och tillkännager detta för regeringen. Selahattin Demirtaş är en av partiledarna för det vänsterprokurdiska politiska partiet i . är han ledamot i det turkiska parlamentet och 2015 omvaldes han som ledamot. Mandatperioden upphörde vid det allmänna valet . biföll det turkiska parlamentet en konstitutionell ändring genom vilken den parlamentariska immuniteten upphävdes för totalt 154 ledamöter, däribland 55 ledamöter från HDP. Kvällen frihetsberövades partiledarna tillsammans med nio andra parlamentsledamöter i vad som betecknas som en ”pre-trial detention”. framställde åklagaren misstanke om brott på flera punkter. Det avsåg misstanke om att bilda och leda en väpnad organisation, spridning av terroristpropaganda, uppmuntran till brottslig gärning, deltagande i olagliga möten och demonstrationer. Åklagaren yrkade fängelsevistelse. Demirtaş brott, och den verkliga orsaken till att han är frihetsberövad, är hans kritik gentemot den turkiska regimen och i synnerhet president auktoritära styre. fastslog för mänskliga rättigheter, i rättsfallet Selahattin Demirtaş v. , att genom sitt agerande överträtt skyldigheten att försäkra sina medborgare rätten till liv, artikel 2. Därtill menade domstolen att hade överträtt artikel 13 i konventionen sedan Demirtaş hade förhindrats möjligheten till ett effektivt rättsmedel inför nationella myndigheter och allmän domstol. uttalade , i brist på åtgärder kring fallet, återigen kritik gentemot . menade att hade brutit mot artikel 13 om rätten att inför domare få sin sak prövad, särskilt mot bakgrund av att Demirtaş då varit frihetsberövad. menade att den nationella domstolen hade förlängt frihetsberövandet utan tillräckligt starka motiv för brottslig gärning som det skett då Demirtaş varit oförmögen att delta i parlamentsarbetet som förtroendevald. menade slutligen att det främsta skälet för frihetsberövandet avsåg att kväva pluralismen och begränsa den politiska debattens frihet i . har enhälligt krävt att ska vidta nödvändiga åtgärder för att få ett slut på Demirtaş frihetsberövande till dess att en rättslig prövning i ärendet kan komma till stånd. yttrade Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna återigen att överträtt artikel 10 om rätten till yttrandefrihet. En grundlig analys av Demirtaş uttalanden visar att inget kan betraktas som uppmaning till våld, väpnat motstånd eller uppror. har den inhemska domstolen i beslutat att fängelsedomen borde upphävas, men till förmån för nya anklagelser som föranleder fortsatt häktning. Trots att fastslagit att Demirtaş rättigheter kränkts, händer ingenting. Det har gått partiledare fängslades. Flertalet HDP-parlamentsledamöter och borgmästare är frihetsberövade och tusentals andra sitter också inspärrade för sina åsikters skull. avser att fortsättningsvis hålla Demirtaş frihetsberövad. Mot detta måste med kraft agera. Lawen Redar (S)