mot · H802597 · 2020-09-30 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 6 Klimat och miljö 6.1 Hållbara transporter och infrastruktur 7 Freds- och säkerhetspolitik 7.2 Försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete inom 7.4 för ett starkare FN 7.5 Internationell närvaro och militariseringen av 7.5.1 som militärt övningsområde 8 Respekt för mänskliga rättigheter 8.1 Ett värdigt flyktingmottagande 8.2 Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i och 8.5 Medborgarskap och språk i 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att gränserna mellan de nordiska länderna ska hållas öppna utan gränskontroller av nordiska medborgare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppmärksamma den nordiska passunionens 70-årsjubileum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att den nordiska integrationen ska öka och att gränshinder ska tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tillsammans med de övriga nordiska regeringarna bör se över det nordiska dubbelbeskattningsavtalet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns i det egna landets statistik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för utökad nordisk samverkan för framtida landsbygdsutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ för att förnya den nordisk-baltiska handlingsplanen för 5G och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för att de nordiska och baltiska länderna ska gå före när det gäller normerande lagstiftning och internationella konventioner när det gäller användning av artificiell intelligens för militära syften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för ett integrerat med så få hinder som möjligt mellan de länder som är medlemmar i och de som inte är det, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom det nordiska samarbetet ska verka för att utveckla de gränsöverskridande järnvägarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom det nordiska samarbetet ska verka för ett stoppdatum till 2035 för försäljning av fossila drivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom det nordiska samarbetet ska verka för ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för samarbetet inom bör främja såväl förbättrade relationer mellan de baltiska staterna och som relationerna mellan baltiska folkgrupper och ryska minoriteter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för samarbetet inom bör verka för att stärka de baltiska staternas motståndskraft mot ryska påverkansoperationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en utredning om ett statligt bolag med uppdrag att trygga läkemedelsförsörjningen i och att detta om möjligt ska göras i samarbete med våra nordiska grannländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen omgående bör signera FN:s avtal om förbud mot kärnvapen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för att ska bli en kärnvapenfri zon och vidta nödvändiga åtgärder i linje med detta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för att ska bli en kärnvapenfri zon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta initiativ till en zon fri från massförstörelsevapen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska riva upp samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta initiativ för en konvention för som innebär en demilitarisering av regionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna att etablera kulturverksamhet på i enlighet med Spetsbergstraktaten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ökat samarbete mellan de nordiska länderna i syfte att stärka rätten till asyl och familjeåterförening och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet ska verka för en konvention för partnerskap och samkönade äktenskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet ska verka för att förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap ska gälla för partnerskap såväl som samkönade äktenskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom det nordiska samarbetet ska verka för att man i samarbetet med de baltiska staterna ska lyfta fram frågor avseende sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könskarakteristika och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för att de baltiska staterna skriver under den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att och behandlar den ryska minoriteten enligt FN:s konvention om individer som tillhör minoriteter, och detta tillkännager för regeringen. och är grannländer. Vi har delvis en gemensam historia och en snarlik samhällsstruktur. Vi har många gemensamma angelägenheter, inte minst då många svenskar har anhöriga i de andra länderna eller själva har bott, arbetat eller studerat där. De nordiska länderna hamnar ofta högt i rankningar jämfört med andra länder vad gäller sådant som ekonomisk jämlikhet, jämställdhet mellan män och kvinnor och pressfrihet. och de övriga länderna i står inför liknande konsekvenser när klimatet förändras och vi delar i vissa avseenden samma säkerhetspolitiska utgångspunkter som de andra länderna runt . Ett nära samarbete med våra nordiska respektive baltiska grannländer är önskvärt inom en rad områden. Inte minst inom klimat- och miljöfrågor. Den pågående coronapandemin har om möjligt visat på ett ännu större behov av ett ökat samarbete. Den här motionen tar fasta på några viktiga samarbeten inom och med de baltiska länderna. I en undersökning gjord av 2017 uppger av befolkningen att det är viktigt eller väldigt viktigt med nordiskt samarbete. Det är emellertid viktigt att det blir mer än bara floskler. statsministrar har sagt att ska vara världens mest integrerade region 2030. har vi sett hur gränskontroller och gränsstängningar har införts. delar synen på att ska vara en integrerad region men det måste också betyda något i praktiken. upphävs många av passunionens ambitioner i när nationalistiska krafters plats i politiken ökar. Regeringen bör i stället verka för att gränserna mellan de nordiska länderna ska hållas öppna utan gränskontroller av nordiska medborgare. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör uppmärksamma den nordiska passunionens 70-årsjubileum . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I och med spridningen av covid-19 har de nordiska länderna infört olika typer av tillfälliga inskränkningar som påverkat människors möjlighet att resa mellan länderna. Det har varit en nödvändighet för att bekämpa pandemin men har också drabbat människor i olika grad, inte minst de som bor och verkar i gränsområdena. Många har upplevt svårighet med att träffa sina familjer på andra sidan gränsen och andra beskriver en starkare känsla av vi och de. I och med att många pendlare nu tvingas arbeta på distans uppstår bl.a. vad det nordiska kallar för ett administrativt skattedilemma, där många nu blir beskattade i två länder. Målsättningen ska vara ett öppet där sådant som att arbeta och bo i olika länder och beskattning kan ske på ett tryggt och säkert sätt. Vilka regler som gäller under krissituationer ska vara tydligt för alla nordiska medborgare och det gränsöverskridande samarbetet i gränsregioner ska värnas. Regeringen ska verka för att den nordiska integrationen ska öka och att gränshinder ska tas bort. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ser en stor potential i att utveckla det nordiska samarbetet över landsgränserna. Vi vill utveckla en nordisk samverkan inom regionalpolitiken, framför allt med våra grannländer , och . Vi har mycket gemensamt och skulle alla tjäna på att utveckla samarbetet inom ett flertal områden såsom infrastruktur, forskning, kapitalförsörjning för landsbygden, arbetsmarknad och service. ser också positivt på regionala lösningar för att underlätta för de som bor och arbetar i gränsregionerna. Därför vill vi att regeringen tar de initiativ som behövs för att utveckla en regionalpolitisk samverkan mellan de nordiska länderna. Konkret och omfattande samverkan mellan länderna är särskilt angelägen i fråga om klimat, infrastruktur, service, utbildning, arbetsmarknad, hållbar livsmedelsproduktion och finansiella system. Ett djupare samarbete mellan de nordiska ländernas utbildningsväsen bör etableras. En samverkan på nordisk nivå mellan regionala högskolor kring landsbygdsutveckling kan bidra till att bygga upp nya näringar och stärka småföretag i de regioner som har störst utvecklingsbehov. Vi vill underlätta och öka tryggheten för arbetstagare som bor i ett nordiskt land men arbetar i ett annat. föreslår därför att detta utreds, bl.a. genom att se över gemensamma avtal mellan de nordiska länderna som berör detta område. Regeringen bör tillsammans med de övriga nordiska regeringarna se över det nordiska dubbelbeskattningsavtalet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. saknas information om de personer som rör sig över en nordisk gräns för arbete. Det gör att det är svårt att veta hur stor betydelse gränsöverskridande samarbete har. Regeringen bör därför arbeta för bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns i det egna landets statistik. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. arbetar för att de nordiska lokala sparbankerna och andelsbankerna ges möjligheter att stärka småföretagen och deras utveckling i regioner utanför de nordiska tätortsregionerna. Vi vill låta utreda en gemensam nordisk kompetensbank för de lokala banker som finns i , detta för att stärka landsbygdsutvecklingen och finansieringen av nya jobb och företag samt för att öka bankkonkurrensen. Regeringen bör verka för utökad nordisk samverkan för framtida landsbygdsutveckling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är ett av EU:s mest digitaliserade länder. finns det en intressant utveckling i flera av våra grannländer. I bästa fall kan digitaliseringen komma att innebära viktiga klimatvinster såväl som en automatisering av farliga eller repetitiva yrken, bättre förutsättningar för en effektiv delningsekonomi och färre klimatskadliga resor. Rätt använd kan teknikutveckling också leda till ökad livskvalitet, bättre arbetsvillkor och en generell arbetstidsförkortning. Det gäller inte minst utvecklingen av artificiell intelligens. ser positivt på ett ökat samarbete inom digitalisering med de nordiska och baltiska länderna. Särskilt har kommit långt digitalt. Det pågår redan en rad olika initiativ för att gemensamt stärka teknikutvecklingen i och , bl.a. genom en gemensam nordisk-baltisk handlingsplan för 5G . Regeringen bör ta initiativ för att förnya den nordisk-baltiska handlingsplanen för 5G. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För vidare läsning om digitalisering, se vår motion Digitalisering i näringslivet (motion 2018/19:405). Nya användningsområden för tekniken ger också möjlighet till nya militära verktyg. Taktiska och militärtekniska argument driver utvecklingen. finns stora frågetecken kring användandet av autonoma vapen vad gäller exempelvis folkrätten. Risken är ökade säkerhetspolitiska spänningar med upprustning som följd. Mänskliga rättigheter, rättssäkerhet och integritet är värden som inte får gå förlorade i utvecklingen. bör arbeta för att de nordiska och baltiska länderna ska gå före när det gäller normerande lagstiftning och internationella konventioner när det gäller användning av artificiell intelligens för militära syften. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. EU begränsar demokratin. I EU går alltid den inre marknadens intressen framför miljön, arbetsrätten, folkhälsan och konsumentintressena. I och med utträde ur EU har samarbetet förändrats. vill att de nordiska länderna agerar gemensamt inom EU för att kunna ha en större påverkan. Vi vill inte att det ska resas nya hinder för handel eller studentutbyte eller möjligheten för våra medborgare att bo och arbeta i varandras länder. ska arbeta för ett integrerat med så få hinder som möjligt mellan de länder som är medlemmar i och de som inte är det. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Tillsammans med andra nordiska vänsterpartier har vi stakat ut vilken väg vi vill att EU-samarbetet ska ta. utträde ur EU bör ses som en möjlighet att rätta till en del av bristerna i unionen. Det gäller inte minst löntagarnas rättigheter. Vi vill att EU och får ett socialt protokoll som slår fast att inte innebär att lagar och kollektivavtal som skyddar våra löntagare kan sättas ur spel. EU ska inte kunna tvinga fram social dumpning inom unionen eller genom avtal med andra länder. Den ekonomiska politikens konsekvenser för välfärd och sysselsättning måste ses över. Länder som vill lämna euron måste kunna göra så på ett ordnat vis. Vi vill skapa mer jämlika och demokratiska former för samarbete mellan EU och andra europeiska länder, former som kan ersätta dagens . Vi vill ha ett europeiskt samarbete som är öppet mot omvärlden och som inte stänger ute andra nationer. 6 Klimat och miljö De nordiska länderna står inför likartade klimat- och miljöproblem. Den ökande temperaturen märks särskilt tydligt i polarområdena och det finns många tecken på att djur och natur redan är under stor press. Forskare varnar för att medeltemperaturen vid ökar mellan två och så snabbt som för resten av planeten. När isarna smälter frigörs mörkare ytor vilka absorberar ännu mer värme och gör att temperaturen riskerar att stiga ytterligare. Enligt Världsnaturfonden var det hela varmare än vad som är normalt för årstiden i . I de mer tätbefolkade delarna av finns det få områden kvar med ursprunglig natur. Enligt riskerar jordbruket att drabbas negativt med minskad vattentillgång och större risk för skadeinsekter och svampangrepp. Skogsnäringen riskerar träd och skogar med sämre kvalitet och rennäringen hotas av att det blir svårare för renarna att komma åt mat. leder översvämningar och ökade vattennivåer i älvar och längs kuster till negativa effekter på infrastruktur och byggnader runt om i . Också den ekologiska balansen påverkas t.ex. när översvämningarna leder med ovanligt mycket mygg. Internationella samarbeten är en förutsättning för att stanna vid en hanterbar temperaturökning. Inom ramen för samarbetar man bl.a. för att hejda förlusten av biologisk mångfald. Detta utgår från det antagna nordiska samarbetsprogrammet för miljö och klimat 2019‑2024. Det är positivt att man gemensamt försöker hitta lösningar för att implementera och andra internationella överenskommelser. Livsmedelsproduktionens påverkan på klimatförändringarna när det gäller såväl produktion som transporter är väl känd. En ökad självförsörjningsgrad skulle göra oss bättre rustade vid kriser och extremväder samt minska vårt importberoende. Det skulle dessutom även ge oss förutsättningar att stärka både produktion och konsumtion av hållbar mat, dvs. mat som i större utsträckning är växtbaserad, närproducerad, ekologisk och fossilfri. Självförsörjningsgraden av livsmedel varierar i de nordiska länderna, inte bara p.g.a. de olika geografiska förutsättningarna. Medan bara producerar hälften av allt vi äter är motsvarande andel för . har därför föreslagit att tar fram en ur miljösynpunkt hållbar nordisk livsmedelsstrategi så att vi i större omfattning blir självförsörjande och mindre beroende av import. och har enats om ett dokument för samarbete 2020‑2021 om bl.a. säkerhet, klimat och miljö och ett antal ytterligare områden. Det är bra, men ett verkningsfullt arbete måste sträcka sig över en betydligt . Det är också viktigt att den typen av initiativ konkretiseras och följs upp. Ett varmare klimat riskerar att leda till fler bränder liknande de . Ett ökat antal kriser och olyckor riskerar att bli övermäktigt för kommunerna och räddningstjänsten att hantera. ser positivt på ett utökat samarbete mellan räddningstjänsterna i och . Det kan bl.a. handla om bränder och andra naturkatastrofer, eller om fjäll- eller sjöräddning. 6.1 Hållbara transporter och infrastruktur togs en ny vision för fram. Där prioriteras tre strategiområden : ett grönt, ett konkurrenskraftigt och ett socialt hållbart . I det ingår bl.a. att stärka forskning och utveckling som stödjer koldioxidneutralitet och klimatanpassning på transportområdet. Arbetet ska utgå från och Agenda 2030, men gå ännu fortare. Tyvärr går inte målsättningarna ihop med den förda politiken. Inrikes transporter står för en tredjedel av totala utsläpp. Vägtrafiken står i sin tur för av transportsektorns utsläpp. har etappmål om att senast till 2030 minska utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter exklusive luftfart med jämfört med . Med nuvarande förutsättningar och beslut kommer transportsektorn bara att nå halvvägs till 2030-målet. Därtill ökade utsläppen från inrikes transporter . För att nå målet krävs omfattande politiska åtgärder. Förutom ökad användning av el och förnybara drivmedel krävs åtgärder för ett transporteffektivare samhälle. Det kräver att statliga investeringar och styrmedel syftar till att främja hållbara och effektivare transporter av personer och gods. Transportpolitiken måste med andra ord utvecklas inom ramen för våra klimatmål. En sådan politik kräver att bilberoendet, i synnerhet i våra storstäder, minskar och att andelen persontransporter med kollektivtrafik, järnväg och cykel ökar. Flygresandet måste kraftigt minska och järnvägen måste i högre grad utvecklas till ett reellt alternativ för resenärerna. För att uppnå hållbara godstransporter krävs att både järnvägen och sjöfarten ges förutsättningar att ta ökade andelar av godstransporterna. På nordisk nivå betyder det framför allt att järnvägen behöver byggas ut för att minska flygtransporternas utsläpp. Gränsöverskridande tåglinjer behöver utvecklas, tillsammans med nattåg och väl fungerade biljettsystem som är enkla att använda för den enskilde resenären. Ur svenskt perspektiv är det framför allt sträckorna Oslo‑Stockholm, Oslo‑Göteborg–och Sundsvall‑Östersund‑Trondheim och framförallt godstrafiken /Ofotbanen mellan och samt en ny järnväg Svappavaara‑Kaunisvaara. och de baltiska staterna har en annan spårbredd än övriga nordiska länder men i finns goda möjligheter till överflyttning av både persontrafik och gods. En ny fast förbindelse för järnvägen mellan och utreds just nu och kan bli en viktig länk i att binda samman infrastruktur. ska inom det nordiska samarbetet verka för att utveckla de gränsöverskridande järnvägarna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Läs mer i vår motion Stärkt järnväg och kollektivtrafik för en fossilfri transportsektor (2019/20:1623). Klimatkrisen kräver tydlig inriktning och målsättning . För att vi ska kunna genomföra en omställning till fossilfria vägtransporter behövs tydliga åtgärder i närtid. I en rad europeiska länder diskuteras och förbereds t.ex. förbud mot nyförsäljning av bilar som är drivna med bensin eller diesel. ska inom det nordiska samarbetet verka för ett stoppdatum till 2035 för försäljning av fossila drivmedel. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. ska inom det nordiska samarbetet verka för ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För vidare läsning om våra förslag som rör fossilfria transporter på svensk nivå, se riksdagsmotion med anledning av prop. 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (2019/20:3480). har världens största områden av döda bottnar och där djupvattnet har permanent syrebrist. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) konstaterar att trots ett omfattande och långvarigt åtgärdsarbete för en bättre havsmiljö finner man fortfarande många tecken på att miljötillståndet i och inte är tillfredsställande. De största problemen är kopplade till övergödning, farliga ämnen, fysisk exploatering och fiske. Torsken i är nära en kollaps. Det totala beståndet är mycket litet och individerna blir alltmer småväxta och i sämre skick. anser att det , trots starka signaler från forskare, brustit i åtgärder för att förbättra situationen för arten. Vi har bl.a. föreslagit att det bör införas ett trålfiskestopp för torsk i hela grundat på försiktighetsprincipen då som ekosystem är påtagligt sargad. Vi har också tryckt på för att och gemensamt ska införa förbud för trålfiske på strömming i och sydvästra i lämplig omfattning för att stärka det ekologiska systemet och småskaliga kustfisket. Det är helt nödvändigt med samarbete emellan för att komma till rätta med de allvarliga miljöproblemen i . Se vår motion Hållbara hav för vidare läsning (2019/20:1618). 7 Freds- och säkerhetspolitik och världen står inför större utmaningar och vi befinner oss i ett i många avseenden nytt säkerhetspolitiskt läge. destabiliseringsförsök, kriget i och turkiska kränkningar av mänskliga rättigheter genererar en politisk osäkerhet som terrordåd och ökande fascistiska strömningar skapar osäkerhet och otrygghet i . Också klimatförändringar, cyberhot, pandemier och naturkatastrofer måste inkluderas i det säkerhetspolitiska perspektivet. är fler människor på flykt i världen som en konsekvens av klimatförändringarna än p.g.a. krig och konflikter. Trots betydande framsteg i enlighet med millenniemålen svälter människor fortfarande ihjäl och många dör i enkla eller okomplicerade sjukdomar och i samband med graviditet och förlossning i stora delar av världen. Den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats. Vi ser med oro på att den ryska ledningen har visat sig beredd att använda militära medel för att uppnå politiska mål. Det finns inga ursäkter för agerande vad gäller och annekteringen av . är ett säkerhetspolitiskt hot, först och främst mot alla i som motsätter sig styret i Kreml. imperialistiska politik utgör dock främst ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer – , , och länderna i – inte främst mot och . Natos upprustning och utvidgning i har också bidragit till att öka spänningen i vårt närområde. Också händelserna i påverkar andra länder i närområdet. Protesterna mot och fusket i samband med presidentvalet har förändrat dynamiken i landet.