mot · H8023368 · 2020-10-06 00:00:00 — bör därför, i enlighet med förslaget i Vägen till en klimatpositiv framtid, få i uppdrag att tillsammans med relevanta norska myndigheter precisera vad ett bilateralt mellanstatligt avtal om transport till och lagring av koldioxid i bör innehålla. Syftet är att ska kunna ingå ett avtal med så att vi kan börja använda CCS- och bio-CCS-tekniken i full skala så snart den norska lagringsplatsen står redo. I uppdraget bör också ingå att sondera intresset för ett avtal med och som har goda lagringsmöjligheter. Vidare vill att regeringen verkar för att fler länder skriver på Londonprotokollet. Londonprotokollet förbjuder export av avfall för dumpning eller förbränning till havs. Genom en ändring i protokollet 2019 får koldioxid transporteras och lagras i andra länder när två tredjedelar av protokollsparterna har godkänt ändringen. I anslutning till nästa översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter som ska äga rum 2021 vill att systemet ska anpassas till CCS och bio-CCS. Därtill måste regelverken ändras så att transporter av koldioxid på andra sätt än genom rörledningar tillåts utan att bokföras som utsläpp. Det måste också bli tillåtet med statsstöd till transporter på fler sätt än genom rörledningar. Fartygsbaserad transport av koldioxid till en lagringsplats är det enda realistiska alternativet i under en överskådlig framtid. Snabbare handläggning av miljötillstånd Många företag vittnar om långa handläggningstider för miljötillstånd när de vill investera och utveckla sina verksamheter. Detta gäller också för alla de verksamheter som skapar klimatnytta. I stället för att mötas av hinder borde de uppmuntras. Verksamheter som väljer att investera och utvecklas skapar både ekonomiskt värde och miljönytta som behövs för klimatomställningen. begränsas företagens möjligheter att investera och utvecklas ofta av att miljötillståndsprocesserna tar . Det leder till att investeringar uteblir eller förläggs till andra länder, med konsekvenser för både konkurrenskraften och klimatet. vill att miljötillståndsprocessen tidsmässigt ska förkortas och att ändringstillstånd blir huvudregel i miljöprövningsprocesser. kräver myndigheter ofta att hela verksamheten ska prövas vid en förändring. Offentlig upphandling är ett kraftfullt verktyg för förändring. Tack vare stora och långsiktiga inköp kan det offentliga, om rätt krav ställs, bidra med efterfrågan på klimatsmarta produkter och tjänster och styra konsumtionen i en mer hållbar riktning. Med den nya lagen om offentlig upphandling finns tydligare utrymme att ställa krav på miljöhänsyn. Bland annat finns möjlighet att värdera ett anbud utifrån livscykelanalys. Det är bra, eftersom det offentliga bör sträva efter att agera klimatsmart i möjligaste mån. kräver upphandling ofta tid och resurser. Därför bör få i uppdrag att särskilt sprida kunskap om möjligheten att inkludera livscykelanalys som en bedömningsfaktor vid värderingen av olika anbud, samt på vilket sätt detta kan ske i praktiken. ska ha ett tryggt energisystem med pålitliga leveranser av el och annan energi och bidra till en effektiv omställning av klimatet samt ligga i framkant vad gäller utvecklingen av ny grön teknik. Vårt elsystem är ett av de bästa i världen, med betydligt lägre utsläpp jämfört med länder i vår närhet. De låga utsläppen är mycket tack vare en unik mix av fossilfri kraftproduktion i kärnkraft, vattenkraft, kraftvärme och förnybar elproduktion såsom vindkraft. Men energisystem står också inför stora problem som måste lösas. Både för att ska klara klimatomställningen och nå de ambitiösa klimatmålen, men också för att möjliggöra ett robust elsystem som förser hushåll, företag, industrier och kritiska samhällsfunktioner med el. För att ska klara klimatmålen är elektrifiering ett nyckelord. Merparten av de svenska utsläppen kommer från industrier och transporter. Det är här utsläppen måste minska om vi ska ha en chans att sänka utsläppen och nå klimatmålen. Det betyder att det måste ske en utveckling från fossila bränslen till fossilfria drivmedel. Då behövs helt enkelt mer el. står inför ett långsiktigt och ökande behov av el. Expertinstanser såsom , och regeringens samordnare för fossilfrihet delar bilden av det stora behovet av el. Det handlar om en 50- till 60-procentig ökning av elanvändningen de kommande 25 åren. Vi måste rusta elsystemet inför denna utmaning. behöver ett mål om ett fossilfritt elsystem behöver anta ett nytt energipolitiskt mål om en fossilfri energianvändning. För att minska våra egna utsläpp och de globala krävs att vi nyttjar alla fossilfria kraftslag. befintliga energimål talar om förnybar energi och att detta inte innebär en avveckling av kärnkraften. I praktiken har det svenska energimålet kommit att tolkas som ett mål om ett förnybart elsystem, utan det viktiga tillägget om kärnkraft. Därtill har regeringen inte gjort nödvändiga förtydliganden, och myndigheter har gjort feltolkningar av målets ursprungliga formulering. Istället måste ett nytt mål om ett fossilfritt elsystem antas. Kärnkraften måste få vara en viktig del av det svenska energisystemet om vi ska klara av att leverera den stora mängd el som krävs för att nå klimatmålen. EU behöver ett mål för fossilfri energi EU har ett mål om att av energin ska vara förnybar . tycker det är bra att EU har höga ambitioner på energiområdet men anser inte att målet ska vara begränsat till förnybar energi. Vi vill att EU ska ersätta målet för förnybar energi med ett mål för fossilfri energi. Då bör målet dessutom höjas: av energin ska komma från fossilfria källor . och utveckla kärnkraften i och EU Kärnkraften spelar en viktig roll för en trygg elförsörjning och låga klimatutsläpp. Den producerar energi utan att påverka klimatet. Den kan producera el när den efterfrågas och behöver inte kompletteras med exempelvis energilagring för att fungera. De här egenskaperna är ovärderliga när de fossila bränslena över hela världen i snabb takt behöver ersättas med ren energi. I ett första skede måste den befintliga kärnkraften i värnas. Alla ekonomiskt meningsfulla livstidsförlängningar måste göras. En oberoende bedömning av de ekonomiska förutsättningarna att driva befintliga reaktorer vidare bör genomföras. Förläng driften av reaktor 1 /21 planerar reaktor 1 vid att stänga. Att stänga kärnkraft försämrar möjligheter att producera den mängd el som vi behöver för att klara att ställa om klimatet. är det svenska elsystemet mycket sårbart utan kärnkraften. bedömer att balansen mellan tillgång och efterfrågan på el kommer att försämras . Den främsta orsaken till detta är den kommande nedstängningen av . Förändringar i energimixen innebär dessutom att leveranssäkerheten i elsystemet försvagas. Möjliggör att nästa generations kärnkraft byggs i Vi anser att det bör göras riktade satsningar på nästa generations kärnkraft. Ny teknik kan göra energianvändningen mer effektiv, bland annat då avfall från dagens kärnkraft blir bränsle i den nya generationen samt innehåller säkrare teknik. En färdplan mot nästa generations kärnkraft bör tas fram. Regeringen bör i det arbetet identifiera behov av forskning och demonstration, analysera hur kan arbeta tillsammans med andra länder samt peka ut en plan för hur kan ta sig till byggnation av en ny generation reaktorer. vill ta bort förbudet mot att driva fler än tio reaktorer och tillåta byggnation av reaktorer på fler platser än de tre befintliga kärnkraftverken för att kunna möta utvecklingen inom kärnkraftsindustrin. Det kan bli aktuellt att bygga många mindre reaktorer snarare än några stora för att möta ökande behov av el och för att säkerställa att det finns elproduktion som fungerar oberoende av väder och vind. Satsningar på elinfrastruktur bygger ett robust elsystem och bidrar till klimatomställningen Elnätens betydelse för det svenska elsystemet har ökat. Inte minst för våra möjligheter att klara klimatomställningen. För att ladda fordon eller elektrifiera industrier kommer ett robust elsystem vara avgörande. Ju mer koldioxidfri el producerar, desto mer kan vi exportera för att tränga undan el producerad av kol och gas i EU. Också det omvända förhållandet gäller. När har stängt förväntas utsläppen i EU öka med enligt beräkningar. För klimatets skull är det viktigt att producerar mycket el. Jämte en hög elproduktion är en god sammanlänkning av elnäten mellan och våra grannländer viktig. Det gör att vi kan få ett mer stabilt elsystem samt att svensk el med låga utsläpp av växthusgaser kan exporteras och göra nytta i andra länder. EU har ställt krav att medlemsländerna ska ha en sammanlänkning av elnäten på till 2030. har en sammanlänkning på med våra grannländer. anser att ambitionsnivån i EU måste höjas och att vi bör ha ett sammanlänkningsmål i EU på till 2030. och utveckla den svenska vattenkraften Vattenkraften spelar en viktig roll i det svenska elsystemet. Vattenkraften bidrar med mycket el, låga utsläpp samt en flexibilitet som är helt avgörande för att vi ska ha ett fungerande och tryggt elsystem. fattade beslut om en ny vattenlagstiftning. Den nya lagen innebar ingen materiell skärpning av miljöreglerna. Däremot anfördes såväl i propositionen som i beslut att vattenkraften ska värnas och utvecklas samt att det klargjordes tydligt att ”alla undantag i EU:s vattendirektiv ska nyttjas”. Efter att beslutet trätt i kraft har det senare visat sig att beslut om att värna och utveckla vattenkraften inte fått fullt genomslag hos berörda myndigheter. fattade ett beslut om ett tillkännagivande att regeringen särskilt skulle ta sig an och värna den småskaliga vattenkraften. Vi utgår ifrån att regeringen fullföljer detta riksdagsbeslut. Därutöver anser vi att det tidigare beslutet i ska kompletteras på så sätt att regeringen ges uppdraget att värna och utveckla småskalig vattenkraft men också mer storskalig vattenkraft. Lagring av energi har en växande roll i energisystemet, inte minst som mängden väderberoende energi ökar. Vi har länge nyttjat lagringen som vattenkraften ger oss. Det finns åtskilliga andra, kompletterande lösningar för lagring. Batterier i hushåll, användning av elbilar för flexibilitet och produktion av vätgas är tre exempel. Arbetet med lagring är spretigt. En strategi för lagring bör tas fram. behöver en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärme Kraft- och fjärrvärmen har en viktig och ofta underskattad roll för vårt energisystem. Användningen av biobränslen och avfallsförbränning ger betydande miljöfördelar. Kraftvärmens ”följsamhet” med förbrukningen är viktig för att bidra med mest värme och el när behoven i landet är som störst. har dessutom och drabbats av allvarliga lokala elproblem. Minskad lokal elproduktion i kraft- och fjärrvärme förvärrade problemen. Omvänt kan kraft- och fjärrvärmen spela en avgörande roll för att lokala elproblem inte ska uppstå igen. Vägen framåt är enligt mening att regeringen ges uppdrag att ta fram en strategi för kraft- och fjärrvärmen. I strategin bör man ta ett brett och samlat grepp. Frågor om beskattning, byggregler och EU-regler för biobränslen är exempel på frågor som bör beröras i arbetet. Mer om energipolitik går att läsa i kommittémotionen om energipolitik. ska bedriva en ambitiös klimatpolitik för att nå det nationella målet om nettonollutsläpp . Men globala utsläppsminskningar måste vara det yttersta syftet med klimatpolitiken. Vi tror att kan bidra till att minska utsläppen globalt – utan att tumma på ansvaret för att minska utsläppen på hemmaplan. EU är den viktigaste internationella arenan för klimatsamarbete. välkomnar de höjda ambitionerna för EU:s klimatarbete som de uttrycks i den gröna given, EU:s mest ambitiösa klimatplan . står bakom förslag att EU ska ha nettonollutsläpp och lägre utsläpp jämfört med . ser fram emot en översyn av lagstiftningen för både den icke handlande sektorn och den handlande sektorn i EU ETS. Lagstiftningen inom dessa områden tillsammans med regler inom andra relevanta områden kommer att behöva skärpas för att utsläppsmålen ska kunna nås. Coronapandemin har satt stor press på medlemsländernas ekonomier. För att i det här läget få stöd bland dessa för en ambitiös klimatpolitik måste den vara del av en större tillväxtagenda. Både och EU har , mer framgångsrikt än de flesta andra, lyckats bedriva en politik som innebär att minskade utsläpp kan kombineras med ekonomisk tillväxt. Den utvecklingen behöver fortsätta, men i ett högre tempo . stödjer inriktningen att EU-budgeten ska bidra till en klimatomställning i hela EU. Men vi är av åsikten att medlemsländer som inte ställer sig bakom EU:s klimatmål inte ska ha rätt att ta del av omställningsstödet. Klimatmålet för måste gälla alla medlemsländer, och inte enbart unionen i sin helhet. Det klimatpolitiska ramverket nationellt tillåter att använda s.k. kompletterande åtgärder för att nå klimatmålet . Kompletterande åtgärder innebär att utöver utsläppsminskningar i får klimatmålet nås genom att använda bio-CCS, ökad inlagring av koldioxid i skog och mark samt internationella klimatåtgärder. Detta skapar flexibilitet och ökar effektivitet i klimatarbetet. Också i EU borde kompletterande åtgärder för att nå klimatmålet 2030 och 2050 bli tillåtna att använda. Målet med klimatpolitiken, för både svenskt och europeiskt vidkommande, måste vara att sänka de globala utsläppen och bromsa den globala uppvärmningen. Åtgärder som minskar EU:s utsläpp men leder till ökade globala utsläpp därför att företagen flyttar till länder med lägre miljökrav eller där använder sig av sämre miljöteknik är aldrig önskvärda. Detta blir extra viktigt när ekonomin i ska återhämta sig efter coronakrisen. För att klimatpolitiken ska vara resultatinriktad vill att klimatnyttan av planerade och genomförda åtgärder kontinuerligt ska utvärderas. EU:s och den inre marknadens styrka är betydelsefull för vår förmåga att forma globala standarder och påverka omvärlden i klimatarbetet. EU ska vara ledande i den globala omställningen och genomförandet av . Men klimatambitionerna kan inte uppnås av EU på egen hand. EU:s klimatdiplomati behöver bli mer offensiv. EU behöver verka för att flera länder, särskilt med stora och växande utsläpp, ökar sina ambitionsnivåer. Det bör vara prioriterat i samband med nästa klimattoppmöte, COP 26 i , som är framskjutet till slutet av . Den internationella handelns betydelse för genomförandet av är stor. ska verka för fler frihandelsavtal mellan EU och tredjeländer, med tuffa miljö- och klimatkrav. anser också att bör vara pådrivande för att länder som vidtar verkningsfulla åtgärder och sänker sina utsläpp ska belönas med mer fördelaktiga handelsavtal, genom att tullar på klimatsmarta varor sänks eller tas bort. Ytterst är klimatfrågan inte nationell eller ens europeisk utan global. Genom har de flesta av världens länder förbundit sig till att hålla den globala ökningen av medeltemperaturen väl under två grader och göra ansträngningar för att den inte ska överstiga en och en halv grad. Den breda uppslutningen bakom är bra och nödvändig eftersom den signalerar att klimatutmaningen tas på allvar och att världens länder känner gemensamt ansvar för att hejda klimatförändringarna. Men de samlade åtagandena från länderna som undertecknat är inte tillräckligt ambitiösa för att målet ska nås. Det blir därför viktigt att de nationella klimatplanerna som ska uppdateras i samband med COP 2021 innebär en ambitionshöjning. anser att det är viktigt att EU till mötet gör klart att ska minska sina utsläpp och bli klimatneutralt till 2050. På så sätt kan vi sätta press på andra stora utsläppsländer att skärpa sina mål. Men bara skärpta mål kommer inte att minska utsläppen. Det behövs fler verktyg för att ställa om. domineras världens energitillförsel av fossila bränslen, som står för av användningen. Det är framförallt användningen av kol som måste minska i världen för att hejda klimatförändringarna. I EU har arbetet med att fasa ut kol redan börjat genom EU:s system för handel med utsläppsrätter som sätter ett pris på utsläpp. Priset har ökat och gjort det olönsamt att elda kol. minskade användningen av kol med i . En prissättning på koldioxidutsläpp är ett av de mest effektiva sätten att minska utsläppen. Trots detta har bara ett 30-tal länder och delstater infört någon typ av beskattning av koldioxidutsläpp. I de flesta länder är det fortfarande helt eller nästan gratis att släppa ut koldioxid. Därför föreslår att tar initiativ till förhandlingar om ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp inför nästa klimatmöte i . Det har fortfarande inte tagits något sådant initiativ. Men det finns ett starkt vetenskapligt stöd för detta. FN:s klimatpanel lyfter fram ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp som ett av de viktigaste verktygen för att minska utsläppen och nå målet i . Det blir inte enkelt att enas om ett globalt pris på utsläpp. Men för att underlätta förhandlingarna måste viktiga principer respekteras: För det första måste den nationella suveräniteten värnas. Skatten ska tas in på nationell nivå och det ska inte finnas några krav på hur intäkterna ska användas. För det andra får skatten inte ersätta redan fungerande och ambitiösa system för prissättning av koldioxidutsläpp, såsom EU ETS eller nationella koldioxidskatter. I stället ska ett globalt minimipris komplettera dessa system. För skulle det alltså inte innebära någon förändring av koldioxidskatten – däremot skulle fler länder vara med och betala för sina utsläpp. Det minskar också risken för att utsläpp flyttas mellan länder. Svenska företag slipper konkurrera med företag som inte behöver betala för sin klimatpåverkan. I samband med COP 26 är det viktigt att det kommer på plats ett fungerande ramverk för internationellt samarbete och klimatinvesteringar i artikel 6, som ersätter regelverket i Kyotoprotokollet, inte minst Clean Development Mechanism (CDM). CDM är ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken och bidrar till snabbt minskade utsläpp, ekonomisk utveckling och tekniköverföring i och till fattigare länder. CDM möjliggör för industriländer att investera i projekt för att minska utsläppen i andra delar av världen och att antingen avräkna de uppnådda utsläppsminskningarna mot de egna klimatmålen eller att använda investeringarna som ett slags klimatbistånd. Investeringarna måste följa ett uppsatt regelverk och utsläppen verifieras av FN för att säkerställa additionalitet och undvika dubbelräkning. har använt klimatinvesteringar för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. har inte räknat av utsläppsminskningarna mot det nationella klimatmålet. Men för att nå klimatmålet till 2045 och etappmålet till 2030 är det tillåtet att tillgodoräkna sig internationella klimatinvesteringar. I betänkandet ”Vägen till en klimatpositiv framtid” föreslår den klimatpolitiska vägvalsutredningen att redan nu ska inrätta ett program för att genomföra internationella klimatinvesteringar i syfte att åstadkomma verifierade utsläppsminskningar i andra länder inom ramen för . är en av världens största biståndsgivare per capita. Men vi lägger en relativt liten andel på klimatbistånd, som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser. vill att biståndspolitiken i högre utsträckning än ska användas till insatser för att långsiktigt minska utsläppen av växthusgaser genom att minska beroendet av fossil energi. Fattigare länder drabbas ofta hårdare av klimatförändringarna än rika länder. Men det finns en uppenbar risk att fattigare länder inte har resurser eller förmågan att prioritera klimatpolitiken. har fattigare länder i dessutom villkorat sina egna åtgärder med stöd från rikare länder. har därför ett ansvar att hjälpa fattigare länder att ställa om sina samhällen som de tillåts att göra samma välståndsresa som gjorde. EU är världens största biståndsgivare och ger i bistånd för att motverka fattigdom och skynda på den globala utvecklingen. bör använda sin trovärdighet i biståndsfrågor för att säkerställa att klimatbistånd prioriteras i den gemensamma biståndspolitiken. hav och hållbart fiske är till stor del omgivet av hav och har en lång kustlinje. Havet ger oss livsmedel, möjligheter att transportera varor och personer samt möjligheter till rekreation. I hav, sjöar och vattendrag finns dessutom en stor del av jordens biologiska mångfald. utsätts hav, sjöar och vattendrag för stora påfrestningar. Mänsklig aktivitet bidrar till övergödning, försurning, utsläpp av farliga ämnen och marin nedskräpning. Läget är särskilt akut i . Havet präglas av övergödningen, döda havsbottnar och kraftigt minskade fiskbestånd. vill därför förstärka det regionala miljöarbetet i både och och se kraftfullare åtgärder mot övergödning, mikroplaster och sjöfartens miljöpåverkan. Vi vill se åtgärder för ett friskare . Det handlar om stöd till avancerade reningsverk för att kunna avskilja miljögifter som mikroplaster och läkemedelsrester, men också om att stärka lokala vattenvårdsprojekt genom så kallade LOVA-bidrag. Bidraget har visat sig effektivt för att minska övergödningen, spridningen av giftiga ämnen och förlusten av biologisk mångfald. Bidraget används bland annat till va-planering och va-åtgärder, inventering av avlopp, effektivare avloppsrening, lantbruksåtgärder som installering av kalkfilter, strukturkalkning och fosfordammar samt tömningsanläggningar för båttoalett och båttvätt för fritidsbåtar. För att få bukt med problemen i krävs ytterst internationellt samarbete och gemensamma ansträngningar. Det är glädjande att samtliga länder runt genom Helcoms Baltic Sea Action Plan har åtagit sig att minska utsläppen av näringsämnen som orsakar övergödning. Den nuvarande planen löper ut och behöver ersättas med en mer ambitiös plan. För trots att ökningen av övergödningen har planat ut i så kan det ta innan problemen med övergödning minskar. vill därför se en förstärkning av det internationella miljöarbetet i både och . Torsken är akut hotad i och det råder fiskeförbud på torsk i östra . Men det råder fortfarande stor osäkerhet om hur ekosystemen i haven fullt ut fungerar. Inte minst saknas det tillräckliga kunskaper om fiskbestånden. Vi behöver en långsiktigt hållbar fiskeripolitik för att värna det småskaliga och kustnära fisket och för att fortsatt kunna äta fisk från och . För att skapa en bättre förståelse för havsmiljön föreslår vi utökat stöd till Havs- och vattenmyndigheten för forskning kring den miljön och den biologiska mångfalden i våra hav och vatten. Att skapa förutsättningar för ett resurseffektivt samhälle är en utgångspunkt för ett effektivt miljö- och klimatarbete. Det finns många fördelar ur både ett miljömässigt och ett ekonomiskt perspektiv med att återvinna mer och fler material samt att effektivisera användningen av de resurser som finns. Politikens uppgift är därför att skapa goda förutsättningar för olika aktörer att ta ansvar för sitt avfall och värna principen om att förorenaren betalar. Med utgångspunkt i avfallshierarkin och idén om en cirkulär ekonomi bör med kraft fortsätta omställningen till ett resurseffektivt samhälle. Krav på offentlig upphandling Offentlig upphandling är ett kraftfullt verktyg för förändring. Tack vare stora och långsiktiga inköp kan det offentliga, om rätt krav ställs, bidra med efterfrågan på klimatsmarta produkter och tjänster och styra konsumtionen i en mer hållbar riktning. vill att får i uppdrag att utarbeta lämpliga kriterier för att öka andelen återvunnet material i produkter som upphandlas av offentliga myndigheter. Textilier, elektronik och plast Den svenska modeindustrin har arbetat målmedvetet för att minska textiliers miljöpåverkan genom minskad vatten- och energiförbrukning och utfasning av skadliga kemikalier. Svenska modeföretag ställer ofta hårdare miljökrav på sina leverantörer än konkurrenter från andra länder. Svenska företag har också varit engagerade och drivande i en mängd olika internationella certifieringar och miljömörningar, inklusive EU:s egen miljömärkning Ecolabel.