ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802563 · 2020-09-30 00:00:00 — Äldres rätt till ett värdigt, respektfullt bemötande och rätten till den egna kroppen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över ädelreformen och dess rekommendationer om värdigt bemötande och respekt samt självbestämmanderätt över den egna kroppen och tillkännager detta för regeringen. Det är avgörande för dementa som får vård att de har ett fåtal vårdkontakter. Dementa personer som vårdas i hemmet, av hemtjänst, känner sig ofta ovärdigt och respektlöst behandlade av vårdpersonalen. Ju fler timmar desto större missnöje. Detta har ökat . Det är svårt att påstå att vi i står för trygghet och värdighet när det finns acceptans för att en vårdtagare ”bara” träffar upp till 14 person och kanske det dubbla . Detta enligt en studie gjord av ”National Bord of Health and Welfare. De som bor i särskilt boende kan heller inte påstås bemötas med den respekt och värdighet som de borde ha rätt till. Att förbjuda besökare på äldreboende när personalen ”kommer och går” i ett stort antal, känns inte bra. Enligt utsago är rummet där den äldre bor att betrakta som dennes hem. Det är inte alla, som bor på äldreboende, som har förmyndare. Enligt äger den äldre själv rätten att avgöra vilka besökare den vill ta emot. Personal har dessutom under dessa tider med olust fått vara fångvaktare. Enligt FN:s deklaration har alla kvinnor rätten att bestämma över den egna kroppen. Att man inom äldreboenden nonchalerar denna rättighet och menar att alla som jobbar inom vården, män som kvinnor, skall kunna utföra samma sysslor även när det kommer till intimhygien är fel. Kommuner sätter personalens rätt att delta i samtliga uppgifter oberoende av kön före den äldres önskan. Det är starkt oetiskt, ovärdigt och respektlöst. Det är dessutom kränkande. Det är ett övertagande av individens självklara rätt att bestämma över den egna kroppen. Det torde vara självklart att när det gäller intimhygien skall det finnas en personlig vårdare som brukaren har förtroende för. Att behandla äldre som om de vore är inte värdigt.
mot · H802564 · 2020-09-30 00:00:00 — Viltets ökning i län ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera uppförande av viltstängsel på de mest olycksdrabbade vägarna och tillkännager detta för regeringen. län är det län som har flest viltolyckor per 1 000 personbilar i trafik, vilket varit fallet . De mest utsatta vägarna i län är E22 norr om till , från Isgärde till Bödarondellen, , /28 runt och . har det totala antalet viltolyckor i län ökat . Dovhjortsolyckorna har ökat från 140 till 322, dvs en ökning som är mer än fördubblad. Detsamma gäller även för vildsvin där olyckorna ökat från 422 till 908. Rådjursolyckor har ökat men i en mindre dramatisk omfattning. En trolig förklaring till detta är det faktum att län har färre vägsträckningar med viltstängsel än andra län, vilket har ett tydligt samband i förhållande till antalet viltolyckor. är den mest kostnadseffektiva lösningen för att förhindra viltolyckor just uppförande av viltstängsel, vilket skulle förhindra omfattande samhällskostnader. Med anledning av ovanstående anser vi att ska tillkännage för regeringen att ge i uppdrag att prioritera uppförande av viltstängsel på de mest olycksdrabbade vägarna.
mot · H802566 · 2020-09-30 00:00:00 — Gör E6 genom sexfilig ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra E6 genom sexfilig och tillkännager detta för regeringen. Trafiksituationen på genom är ofta ohållbar och trängsel och olyckor är dessvärre vardagsmat. På flera sträckor ligger dygnsmedeltrafiken på uppemot 55 000 fordon , och lastbilstrafiken utgör en stor del av dessa fordon. har varit motvilligt till en utbyggnad till sex filer och har istället varit inne på att öka trängseln genom en hastighetssänkning /h, i stället för att höja hastighetsbegränsningen /h för att därmed få ett bättre flöde och minska tiden som varje bil befinner sig på sträckan. För att minska trängseln på och minska de vägburna transporterna så skulle man behöva styra över person- och godstransporter i högre grad till järnvägsnätet än vad som görs . Detta låter sig dock inte göras med mindre än att kapaciteten ökar på det skånska järnvägsnätet. Tågen är också hårt nyttjade längs sträcka och tågresenärerna får ofta stå i brist på sittplatser varför attraktiviteten att åka tåg minskar, lägg därtill frekventa förseningar. Även den allmänna utvecklingen i går mot fler lastbilstransporter varför inget tyder på att flödet skulle minska av varken lastbilstrafik eller personbilstrafik. E6 genom är således i stort behov av en kapacitetsförstärkning genom att byggas om till sexfilig motorväg och bör därför tillkännage detta för regeringen i syfte att snabbt få igång en utbyggnad av genom .
mot · H802567 · 2020-09-30 00:00:00 — Modernisera regelverket för uppkörning på motorcykel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera regelverket för uppkörning på motorcykel och tillkännager detta för regeringen. För den som vill köra motorcykel är det en väldigt omständlig och kostsam procedur innan man har sitt mc-körkort i sin hand. För att minska antalet skadade och döda i trafiken skall givetvis utbildningen för att få körkort vara omfattande och vederhäftig. Men det innebär inte att man skall belasta den som övningskör mer än vad som behövs. krävs det hela fyra uppkörningar/prov för den moped- och motorcykelintresserade ungdomen om man skall ta körkort i alla moped- och mc-klasser. Först en teori- och körutbildning för EU-moped, vanligen för 15-åringar. Det får anses rimligt. Därefter väntas ordinärt teoriprov samt uppkörning för den som är eller äldre som vill ha körkort för lätt mc. För den som sen vill ha körkort för tung mc är detta numera indelat i två klasser, tung och mellantung. Så när du är får du bara körkort på mellantung mc, sen måste du åter köra upp en fjärde gång för att få tungt mc-kort när du fyllt 20. Här ligger det största felet. När man kör upp för mellantung mc borde den uppkörningen göras på en vanlig tung mc (skillnaden vid uppkörning är i princip omärkbar jämfört mellan- och tung mc) och behörigheten skall sedan automatiskt gälla för tung mc . Således hade man kunnat eliminera en uppkörning. Kortfattat: En uppkörning skall räcka för tung/mellantung motorcykel i stället som två uppkörningar. I stället skall det automatiskt ges behörighet att framföra motorcykel över 35 kW. Utöver att detta ändå uppfyller en lika hög nivå ur trafiksäkerhetssynpunkt ger det också något rimligare kostnader för den som vill köra motorcykel. Det andra momentet som bör ses över är uppkörningens del med förarprovsbiten gällande krypfart. Den förefaller inte vara förankrad i verkligheten. Man skall framföra motorcykeln i krypfart i en lång bana i cirka två minuters tid utan att sätta ner fötterna. Den som kör motorcykel vet att detta är en övning man aldrig tillämpar i verkligheten. Därför skall detta moment omgående avlägsnas i uppkörningen. Slutligen bör man se över om uppkörningens delar kan brytas i två. Körprovet består av en praktisk del på bana och en del i trafikmiljö. I det fall man blir godkänd på manöverprovet men underkänd på trafikprovet borde man inte behöva göra om manöverprovet vid nästa uppkörning. Det är redan påvisat och man har godkänts för detta. Detta skall däremot inte tillämpas omvänt, ty kan man inte manövrera sitt fordon skall man inte släppas ut i trafiken.
mot · H802568 · 2020-09-30 00:00:00 — Ta bort onödig administration i vården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort onödig administration i vården och tillkännager detta för regeringen. Personalen inom vården är ofta hårt pressad av hög arbetsbelastning och många vittnar om hur deras arbetstid mer och mer läggs på dokumentation och administration. En del av den ökade administrationen och dokumentationen står landstingen/regionerna själva för, men en del av denna står staten för, där krav från bland annat leder till behov av administrativt arbete i stället för direkt omvårdnad. Dubbeldokumentation är också ett problem, vilket i görligaste mån skall undvikas. För att minska på onödig administration och frigöra mer vårdtid behöver därför en grundlig genomlysning göras och onödig administration tas bort. En utredning i syfte att få bort onödig administration behövs därför göras.
mot · H802569 · 2020-09-30 00:00:00 — Räntetak för effektiv ränta gentemot låntagare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett räntetak för effektiv ränta gentemot låntagare och tillkännager detta för regeringen. Allt för många människor hamnar oönskat i en skuldfälla på grund av för hög skuldsättning och belåning, vilket förvärras av att långivare tar ut väldigt hög ränta. Skräckexempel med effektiva räntor på finns att tillgå. För att skydda låntagare skulle därför lagen om ocker behöva ses över för att undvika att vanligt folk hamnar i så hög skuldsättning att skuldsanering är enda utvägen. Ett kraftfullt sätt att få bukt med problemen med ockerränta kan vara att införa ett räntetak, där den effektiva räntan till låntagare får vara till exempel högst än utlåningsränta. Andra beräkningsmodeller kan vara aktuella men exemplet skulle kunna ligga till grund för en skärpt lagstiftning rörande ett stopp för uttag av ockerräntor. En översyn av lagen får därför anses önskvärd och nödvändig varför en utredning bör tillsättas i syfte att minska långivares möjlighet att ta ut oskäligt hög ränta.
mot · H80257 · 2020-09-10 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur kompletterande yrkesutbildningar tas fram tillsammans med olika branscher och tillkännager detta för regeringen. Enligt kommer vi att ha en befolkningstillväxt i på ca 150 000 personer. Befolkningstillväxten beror dels på att vi blir äldre och att det är fler barn som föds än personer som avlider, dels på ökad invandring på grund av den oroliga situation som finns i omvärlden. Fler människor flyr till och . Den ökade befolkningen kväver olika lösningar för att alla ska få en plats på arbetsmarknaden och på så sätt bidra till samhället och vår gemensamma välfärd. Många branscher i har svårt att rekrytera arbetskraft. Det saknas helt enkelt personer att anställa. finns det unga och utrikesfödda som inte har fått sitt första jobb. arbetar med många olika förslag för att ge de som inte har ett jobb och företagen möjlighet att hitta varandra. Några skäl till att det är svårt att matcha på arbetsmarknaden kan handla om att man inte känner till att yrket finns eller att man inte har rätt utbildning. För att det ska bli mer känt samt att utbildningarna ska bli rätt, då det kan handla om att komplettera redan befintlig kunskap. För att åtgärda detta kan staten tillsammans med de branscher som har svårt att rekrytera se över vilka utbildningar som behövs. Genom att komplettera befintlig utbildning med mer specifik kunskap så är det enklare för fler att få jobb. Är det en person som inte har svenska som modersmål behövs även en satsning på utbildning i yrkessvenska. Genom bättre yrkesutbildningar kan fler ungdomar och fler utrikesfödda få sina första anställningar och på så sätt bidra till svensk välfärd.
mot · H802571 · 2020-09-30 00:00:00 — Vägskyltning vid allmänna vägar ställer sig bakom det som anförs i motionen om generösare bedömning av skyltningsregler vid allmänna vägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vägskyltning för att kunderna ska kunna hitta till landsbygdsföretag och tillkännager detta för regeringen. Landsbygdernas utveckling är beroende av människorna som bor och verkar där, men också av goda kommunikationer, bra bredbandsuppkopplingar, kommersiell service m.m. Och inte minst alla de företag som erbjuder upplevelser, närproducerade livsmedel, hantverk och annan tillverkning och mycket mer. En mycket viktig ingrediens för ett företag är att synas och att kunderna hittar till dem. För näringsidkarna på landsbygden är detta en nödvändig förutsättning. Trots de förändringar som gjordes i vägmärkesförordningen för har de väldigt ofta svårigheter att få skylta på det sätt som skulle underlätta för kunderna att hitta till företaget. Reglerna måste vara generösa och tydliga för att de som ska bevilja tillstånden inte så ofta som förbjuder företagen att sätta upp sina skyltar vid allmän väg. Det är många mindre företag som är helt beroende av att kunderna hittar till deras företag om de ska överleva. Att det ska finnas regler om hur man får skylta är självklart men reglerna måste genomsyras av förståelse för småföretagares villkor. Många företag på landsbygden marknadsför sin verksamhet i första hand för bilburna personer och det gäller att få bilisterna att ta av från den större vägen för att hitta företagen som kan vara allt från gårdsbutiker till hemslöjdsföretag, Bo på Lantgård, serviceföretag, mindre turistanläggningar eller loppmarknader. Trots förändringarna i vägmärkesförordningen är det alltså fortfarande svårt att få tillstånd att sätta upp skyltar. har i många sammanhang påtalat att vi vill ha enklare regler och det gäller särskilt att vi vill förenkla för de mindre företagen. Här finns ett område där regeringen kan visa handlingskraft genom att se till att det verkligen blir lättare för företag att få sätta upp skyltar om sitt företag vid allmänna vägar.
mot · H802573 · 2020-09-30 00:00:00 — Bygg mer på gamla detaljplaner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utreda hur kan ändras så att äldre detaljplaner ges en förändrad juridisk status på så sätt att större möjligheter till avvikelser kan medges och att frågor om omgivningspåverkan och synpunkter från berörda fastighetsägare kan hanteras i ett utökat bygglovsförfarande i syfte att förenkla och möjliggöra för mer byggnation, och detta tillkännager för regeringen. behöver förenkla hanteringen av gamla detaljplaner så att outnyttjade byggmöjligheter tillvaratas. Äldre stads- och byggnadsplaner gäller som detaljplaner. Många av dessa äldre planer formades av ett samhälle med en helt annan syn på vad som är lämpligt samhällsbyggande. Inskränkningar i byggrätter ligger ofta kvar trots att dessa i dagens samhälle ofta anses helt irrelevanta och t.o.m. omöjliggör lämplig byggnation. Då antalet gamla inaktuella detaljplaner är stort och kommunernas resurser för ändring och upphävande av gamla detaljplaner är mycket begränsade bör möjligheten till större avvikelser medges om man inför ett utökat bygglovsförfarande i dessa fall. Rättigheter för berörda kan då tillvaratas som lämplig byggnation kan släppas fram. bromsas lämplig byggnation då det ej finns lagutrymme att medge avvikelser från ibland över 50-åriga planbestämmelser som fortfarande gäller fullt ut. Kommunernas svårigheter att uppdatera äldre planer har flera orsaker, både tidsbrist och ekonomiska orsaker. Planarbete tar oftast och är förenat med stora kostnader. Det är även en fråga om brist på personella resurser. Den plankompetens som finns tillgänglig används till nya detaljplaner som genererar nya byggrätter vilket är viktigt för kommunens och samhällets utveckling. Vi behöver bygga nytt men även tillvarata möjligheter till förtätning och utbyggnadsönskemål från redan bebyggda fastigheter. Därför bör ges ett uppdrag att utreda dessa möjligheter till ökat byggande. Per Schöldberg (C)
mot · H802574 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skogsgödsling bör tillåtas på lämpliga marker, i lämplig form och i lämpliga bestånd i hela och tillkännager detta för regeringen. Den absolut effektivaste processen för att ta upp koldioxid från luften är fotosyntesen. Det är genom fotosyntesen som de gröna växterna omvandlar solljus, vatten och koldioxid till energirikt socker och syre. Sockret använder sedan växten för sin tillväxt. Kolet som den fångade in genom att ta upp koldioxid lagras på så sätt in och binds i växten. Eftersom vi måste begränsa koldioxidmängden i luften, är det viktigt att vi jobbar med båda vågskålarna i jämviktsreaktionen. Det är självklart att vi måste minska utsläppen av koldioxid till luften genom att minimera vår användning av fossila bränslen. Kol, som kanske sedan miljoner år legat bundet i marken, matas annars in i systemet och höjer mängden koldioxid i luften. Men det är även klokt att jobba med den andra vågskålen för att uppnå jämvikt. Vi kan på olika sätt öka växternas upptagning av koldioxid. Det kan vi till exempel göra genom att ge dem bättre möjligheter att växa. Den svenska skogen är ett bra exempel. Den tar upp koldioxid , vilket är ungefär så mycket som de totala koldioxidutsläppen i . Ökar vi tillväxten i skogen så ökar vi också upptaget av koldioxid. Förnyelsebara produkter från den svenska skogen kan i sin tur ersätta många fossilbaserade produkter såsom betong, stål och olja. Då sluter vi kretsloppet. Den koldioxid som produceras när vi använder en del av produkterna fångas upp och binds på nytt av den växande skogen. Vi bromsar nettotillförseln av fossil koldioxid till atmosfären; det är ju den som utgör problemet. Klimathotet är alltså ett gott skäl att se över möjligheten att ytterligare öka tillväxten i skogen. Tillförsel av näringsämnen till den växande skogen kan vara ett sådant sätt. Tillförande av näring till växande skog bör därför tillåtas på lämpliga marker, i lämplig form och i lämpliga bestånd. Tillförsel av viktiga näringsämnen till skog är, rätt utförd, en effektiv åtgärd för att binda mer koldioxid i skogen. Givetvis gäller samma sak för skogen som för åkern. Skördar man växande grödor och skog är givetvis logiken att tillföra marken nya näringsämnen i samma takt som dessa bortförs i form av växter och virke. Välskött skog avsedd för produktion av trävaror och biobränslen, eller varför inte cellulosatextil och andra innovativa skogsprodukter, har alltså en betydande roll i klimatarbetet och den gröna omställningen. Skogen och skogstillväxten är ett oerhört viktigt verktyg för att med hjälp av fotosyntesen samla in och binda koldioxid från luften. Klimatpolitiken måste syfta till att både minska utsläppen av koldioxid och öka upptaget av densamma. Mot bakgrund av det ovanstående vill vi därför att ställer sig bakom och ger regeringen till känna att skogsgödsling bör tillåtas på lämpliga marker, i lämplig form och i lämpliga bestånd i hela . Tillförsel av viktiga näringsämnen till skog är, rätt utförd och på rätt marker, den snabbaste och effektivaste skogliga åtgärd vi kan göra för att binda mer koldioxid i skogen. Per Schöldberg (C)
mot · H802576 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om byggnation på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Att kunna leva, bo och verka i hela landet är viktigt för människan. För att kunna möta utvecklingen med städernas utveckling samt en attraktiv landsbygd så är boende helt avgörande. På landsbygden är jordbruksmark viktig att använda just till jordbruket och kunna producera livsmedel på. Självförsörjningsgraden i är låg. I 3 kap 4 § finns skrivningar om att skydda åkermarken på landsbygden vilket är bra. Men för att vi ska kunna leva, bo och verka i hela landet så behöver man ha en nyanserad bild av just begreppet attraktiv och prioriterad jordbruksmark. Lantbrukets maskiner blir större och större och då blir det svårt att bruka vissa delar av jordbruksmarken. På många håll bör därför jordbruksmark som lantbruken själva anser är svår att bruka för både vall (gräs), spannmål och bete kunna bebyggas med bostäder åt landsbygdens folk. Att ta stora åkerarealer i anspråk för industrier och bostäder bör fortsatt vara restriktivt. Det som också i detta fall med byggnation på landsbygden blir fel är att när människor vill bygga ett hus på en åker eller hage som nästan inte går att bruka så är jordbruksmarken skyddad men vill eller något större företag bygga en större byggnad eller när en väg ska byggas så är jordbruksmarken inte skyddad. Detta är en syn och tolkning som måste förändras. Under coronapandemin så har också intresset ökat för människor att flytta ut på landsbygden, kallat ”second home”. Detta stärker också behovet av att ha en nyanserad bild och tolkning av hur expansion av bostäder kan ske på landsbygden som man värnar den mest attraktiva jordbruksmarken. Regeringen bör därför utreda hur begreppet jordbruksmark används i så att jordbruksmark fortsatt ska användas till just lantbruket men också öppna upp för att en del typer av jordbruksmark som är svåra att använda för lantbruket på ett enklare sätt kan bebyggas för att få till en attraktiv landsbygdsutveckling.
mot · H802577 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studenthälsan ska ha en större del i sjukskrivna studenters återgång i studier och tillkännager detta för regeringen. Det måste vara ett mål att studenter som blir sjukskrivna ska återgå i studier. Så som rehabiliteringen är uppbyggd har studenter möjlighet att få medicinsk, psykologisk och social rehabilitering. Det som kallas arbetslivsinriktade insatser kräver däremot en arbetsgivare, vilket studenter ofta inte har. Även om de arbetar extra ska inte arbetsgivaren ha ansvar för att studenten återgår i studier. Studenter behöver studieinriktad rehabilitering. Den behöver bedrivas av de som kan och förstår högre utbildning. Därför bör studenthälsan få utökade resurser och ett utökat uppdrag. I uppdraget bör ligga att hjälpa studenter med studieinriktad rehabilitering med målet att de som sjukskrivits från studier ska återgå i studier.
mot · H802578 · 2020-09-30 00:00:00 — Svenska djurskyddsregler som krav ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten och dess myndigheter vid upphandling av livsmedel och vid entreprenader som omfattar livsmedel och mat ska ställa krav på att livsmedlen framställts med minst de krav som svensk lag och svenska myndigheter ställer på produktionen inom jordbruk och livsmedelsindustri i , och detta tillkännager för regeringen. Det framstår för mig som logiskt och konsekvent att staten och dess myndigheter vid upphandling av livsmedel för sin verksamhet och för upphandlad verksamhet som innefattar livsmedel ställer samma krav på hur importerade livsmedel producerats vad avser djurskydd, växtskydd och livsmedelshygien som staten och svenska myndigheter ställer på livsmedel som produceras i . Detta bör utöver hög kvalitet även leda till att konkurrenskraften för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion ökar. Djur ska ha det bra, skyddas från lidande och så långt som möjligt kunna få utlopp för sina instinkter och kunna utföra sitt naturliga beteende. För mig är det lika självklart som att bonden har goda villkor att också djuren som ger oss köttet, mjölken och äggen ska ha det bra och tas väl om hand. serveras ungefär tre miljoner måltider inom den offentliga sektorn. När vi från staten ställer höga krav på djurskydd och miljö är det inte rimligt att staten, kommuner och landsting köper in mat som inte uppfyller dessa krav till våra skolor, sjukhus och äldreboenden. Jag vill att av all mat som upphandlas och serveras i den offentliga sektorn ska uppfylla högt ställda miljö- och djurskyddskrav och att av allt kött som serveras i skolor, sjukhus och äldreboenden har djurskyddskrav som minst motsvarar de svenska.