mot · H8022917 · 2020-10-06 00:00:00 — Hållbara gröna och blåa näringar Svenskt jordbruk står för god djuromsorg, säker mat, öppna landskap, miljöhänsyn och arbetstillfällen. Jordbruket spelar en viktig roll i omställningen till ett hållbart samhälle. Svenskt jordbruk är bland de bästa i världen när det exempelvis gäller låg antibiotikaanvändning, liten förekomst av salmonella, god omsorg om djuren samt klimatpåverkan. För att vi ska kunna upprätthålla de här högre kraven i ett internationellt perspektiv måste svenskt jordbruk ges rätt förutsättningar. erbjuder med sin stora tillgång på vatten goda möjligheter att bedriva fiske och hållbart vattenbruk. De blåa näringarna är inte enbart en del i livsmedelsförsörjning utan bidrar även till arbetstillfällen, lokalt företagande, besöksnäring samt bevarandet av kulturhistoriska värden och identiteten hos fiskarsamhällen. Med rätt politiska och ekonomiska förutsättningar kan även dessa näringar växa sig starkare . ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de gröna näringarnas kontakter med myndigheter bör underlättas genom ”en väg in” och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta de gröna näringarnas kontakter med myndigheter genom att öka digitaliseringen av tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt arbeta för att förenkla regler för små eller nystartade livsmedelsföretag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp de initiativ som har tagits på EU-nivå för att åstadkomma ökade resultat och effekt samt förenklingar som märks hos den enskilde brukaren och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och i samarbete med branschen se över handläggningen av jordbruksstöd i syfte att effektivisera processen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordförvärvslagens skrivning om bolagsförbud bör behållas i dess nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ändringar i så att jordbruk inte bedöms som miljöfarlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om en skördeskadeförsäkring med en statlig grundplåt tillsammans med försäkringsbranschen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverken för periodiseringsfonder så att dessa blir sjukpenninggrundade och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka skyddet för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för åtgärder som rör biotopskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka arbetet för att minska fossilanvändningen i lantbruket och ersätta det fossila bränslet med förnybart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att utveckla och driva företag på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvinnor och män ska ha lika goda möjligheter att få företagsstöd via landsbygdsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna om flexibla anställningsformer såsom visstidsanställning och arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en långsiktig lösning för att säkra tillgången till arbetskraft till de gröna näringarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta fler branschskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta mobilitet mellan akademin och näringslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i högre grad använda studie- och yrkesvägledarna som länk mellan skolan och det gröna och blåa arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att resurstilldelningen till ska skapa förutsättningar för livslångt lärande, uppmuntra till kurser på halvfart, distanskurser och relevanta sommarkurser av fördjupningskaraktär samt premiera kvalitet och arbetslivsanknytning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till stärkt forskning och utveckling inom de gröna näringarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för ett globalt avtal för att hantera antibiotikaresistensen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att EU inför effektivare kontroller för djurskydd och kraftigare sanktioner mot länder som bryter mot regelverket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att EU:s forskningssatsningar i fråga om antibiotika ökar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inrätta ett nytt innovationspris för nya antibiotika och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i offentlig upphandling av livsmedel bör ställas krav på gott djurskydd och god miljöhänsyn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla för lokala leverantörer och producenter att delta i den lokala offentliga upphandlingsprocessen för livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rättssäkerheten och tillämpningen av djurskyddslagens regelverk bör ses över och stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillämpningen av djurskyddslagen bör vara likvärdig runt om i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna med att ha en organisation som sköter djurskyddskontrollerna i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU ska arbeta för bättre kontroller av transporter med levande djur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att det införs en generell och stark djurskyddslagstiftning på EU-nivå för att höja det gemensamma djurskyddet till minst svensk nivå, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ta fram en strategi för djurfria försök och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftfulla åtgärder bör vidtas mot sabotage och hot mot gröna näringar och jakt genom ett totalstopp för offentliga medel till våldsbejakande organisationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om olaga intrång och hemfridsbrott, i syfte att öka tryggheten för djurhållande företagare, deras anställda och familjer, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för skärpta straff för brott som begås i syfte att framkalla rädsla hos djurhållande företagare och anställda med anledning av deras yrkesval och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analysera den nya kamerabevakningslagens effekter på djurhållande företagares trygghet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hästnäringen bör likställas med övriga näringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid implementeringen av konsumentköpsdirektivet säkerställa att handel med levande djur inte likställs med handel med döda ting och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fokusera på kunskapshöjande åtgärder såsom rådgivning och rekommendationer för att minska risken för övergödning från hästverksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka forskningen och kunskapen om landbaserad fiskodling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för snabbare tillståndsprocesser för att starta och bedriva vattenbruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja kunskapen hos handläggare som handlägger ärenden om vattenbruk, exempelvis landbaserad fiskodling, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att öka investeringsstödet för landbaserade fiskodlingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skrivningarna om nya livsmedel i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa ett hållbart nationellt fiskepolitiskt program och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndighetsförslagen om elektroniska loggböcker och andra elektroniska lösningar bör ses över i syfte att förbättra fiskbestånden i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till regional förvaltning av fiskekvoter som involverar lokala och regionala aktörer i större utsträckning bör utredas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hänsyn bör tas till kustsamhällenas utveckling och samhällsnyttan vid fördelningen av kvoter i det pelagiska respektive demersala fisket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att stärka framtidstron i fiskeribranschen för att underlätta nyrekrytering och generationsskiften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett hållbart fiske globalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut om fiskekvoter bör tas efter vetenskapliga rekommendationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för utkastförbudets efterlevnad inom EU-samarbetet och tillkännager detta för regeringen. En hållbar produktion av svensk mat handlar inte bara om välsmakande måltider. Det är en försäkring mot kriser, vilket inte minst uppmärksammats i samband med coronapandemin där livsmedelssektorn klassades som samhällsviktig. En aspekt av försörjningsförmåga av livsmedel är att öka andelen svenskproducerad mat. För att göra det krävs att svenskt jordbruk är konkurrenskraftigt. Att öka och bevara den odlingsbara marken är också viktigt ur ett beredskapsperspektiv, inte minst för att kunna ställa om produktion och verksamhet om det skulle behövas. En hållbar livsmedelsproduktion kan även fungera som en färdväg mot minskad klimatpåverkan samt en investering i jobb och grön tillväxt. Det framgår bl.a. i nya tillväxtstrategi med ett mål om nollutsläpp till 2050, den europeiska gröna given. Jord till bord är EU:s nya strategi för att uppnå hållbarare livsmedelssystem och en strategi av stor betydelse. välkomnar ökade insatser för hållbarhet, men det är viktigt att omställningen inte görs på bekostnad av jordbrukens konkurrenskraft. I är lantbrukarna redan duktiga på att vara restriktiva med att använda sig av exempelvis växtskyddsmedel och antibiotika. Därför ska de inte behöva straffas och genomföra lika stora minskningar som länder med högre användning. Vi vill heller inte se att växtskyddsmedel förbjuds innan det finns ett lika effektivt alternativ på plats. är en lantbrukares myndighetskontakter många, regelverken snåriga och handläggningstiderna långa. Med modernisering och digitalisering av tillståndsprocesser, och med förtydligade uppdrag till myndigheter, kan den administrativa bördan på böndernas axlar minska. Det arbete som bedrivits för att ge andra företag ”en väg in” till ansvariga myndigheter, bör vara lika självklart i förhållande till de gröna näringarna. Myndigheterna bör därför arbeta för att digitalisera tillståndsprocesserna och underlätta för stödmottagarna med en-väg-in-konceptet. Den nationella livsmedelsstrategin var ett viktigt steg för att öka svensk livsmedelsproduktion och stärka svenska livsmedelsföretag. presenterade över 90 egna förslag för att stärka livsmedelskedjan i samband med att livsmedelsstrategin antogs. För att ta till vara fulla potential som ett mat- och dryckesland måste fokus vara på att skapa en innovativ, hållbar och lönsam livsmedelskedja. Alla delar i kedjan måste ha konkurrenskraftiga villkor. Ett steg i att förenkla företagandet inom livsmedelskedjan är att kontinuerligt se över reglerna och tillämpningen för små och nystartade företag. På så sätt är det möjligt att snabbare identifiera och åtgärda brister som inte fungerar. Små livsmedelsföretag behöver också stöttning i form av rådgivning för att komma runt byråkratiska hinder kring att starta och utveckla sin verksamhet. Om konkurrenskraften och tillväxten ska öka i hela livsmedelskedjan behöver relevanta myndigheter arbeta för att den övergripande målsättningen med livsmedelsstrategin uppfylls. Byråkrati och långa handläggningstider hämmar utvecklingskraften inom livsmedelskedjan. Det svenska jordbrukets utveckling styrs i hög utsträckning av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Det gör det angeläget att är en aktiv röst i de förhandlingar som pågår på europeisk nivå. vill att EU:s gemensamma jordbrukspolitik ska styra tydligare i en hållbar riktning. Politiken ska bidra till de 17 globala hållbarhetsmålen och kunna förena insatser för såväl ökad konkurrenskraft som insatser för våra miljö- och klimatutmaningar. Att i högre grad låta varje gård välja sina åtgärder snarare än att ge generella stöd riktade till vissa produktionsformer tror skulle öka den gemensamma jordbrukspolitikens effekt. En mer resultatorienterad politik skulle också minska de administrativa bördor som kännetecknar delar av den nuvarande jordbrukspolitiken. välkomnar därför de förenklingsinitiativ som har tagits av EU . Det är viktigt att unionen håller fast vid den inslagna vägen och att nationella myndigheter verkar i samma riktning, så att förenklingarna i slutändan märks hos den enskilde brukaren. De oacceptabelt stora förseningar som har kännetecknat utbetalningarna av jordbruksstöd måste upphöra. vill därför att handläggningen av jordbruksstöd skyndsamt och i samarbete med branschen ses över i syfte att effektivisera processen, inte minst för att undvika att samma situation uppstår i nästa programperiod. Många som verkar inom de gröna näringarna är småföretagare med små marginaler och pressad likviditet. För dem är det avgörande att myndigheters agerande är förutsägbart. Finns det ingen förutsägbarhet riskerar inte bara enskilda att hamna i kläm utan det riskerar att skada förtroendet för våra myndigheter och i förlängningen drabbar det tilltron till det politiska systemet. I samband med ägarskiftesproblematiken lyfts ibland jordförvärvslagen upp som ett hinder då det hindrar juridiska personer från att köpa mark från enskilda markägare. känner dock en mycket stor oro över att en ändring i jordförvärvslagen skulle leda till svårigheter för exempelvis unga att hävda sig gentemot bolag vid köp av fastigheter. Vi ser därför inte ett behov av ändringar i jordförvärvslagen i de delar som skulle göra det möjligt för juridiska personer såsom större bolag att köpa mark. Förutom regelförenklingar krävs även att politiken väljer vilken väg man vill gå när det gäller lagstiftning och regelverk för svenska lantbrukare. räknas lantbruket som en miljöfarlig verksamhet och en mjölkbonde har samma krav som en miljöfarlig industri. Detta reglerar och hämmar till viss del utveckling av matproduktionen i , bland annat på grund av de långa tillståndsprocesser som lantbrukaren ska genomgå. Därför vill ändra utformningen av så att jordbruk inte ses som miljöfarlig verksamhet. Tillståndsprocesserna behöver påskyndas. Klimatförändringarna innebär stora risker för . Torka och översvämningar betyder stora produktionsbortfall för bönderna. Därför vill vi se mer av klimatinvesteringar i lantbruket. Det behövs kraftfulla och långsiktiga åtgärder, exempelvis när det gäller vattentillgången, för att säkra och öka konkurrenskraften för svensk livsmedelsproduktion. Naturkatastrofer medför ofta kännbara ekonomiska förluster för privatpersoner, näringsidkare och offentlig sektor. har inte något regelverk för ekonomisk ersättning när katastrofsituationer väl har inträffat. Istället beslutar regeringen från fall till fall om extra stöd ska utgå. vill därför se över förutsättningarna för att etablera en nationell krisfond och ett särskilt ersättningssystem för personer, näringsidkare och kommuner som drabbats särskilt hårt av en kris. Vi skriver mer om detta i kommittémotionen Skog och bioekonomi. Vi vill också att det tillsätts en utredning om hur en skördeskadeförsäkring skulle kunna utformas tillsammans med en statlig grundplåt och försäkringsbranschen. Periodiseringsfonder är ett verktyg för företagaren att jämna ut inkomster mellan bra år och sämre år. Detta är relevant inte minst i lantbruket där skillnaderna mellan åren kan vara stora på grund av väderförhållanden och volatila priser. Skatt betalas inte när vinsterna fonderas utan dras när de tas upp i deklarationen. När de fonderade vinsterna tas upp i deklarationen räknas de dock inte som sjukpenninggrundande, vilket är mycket problematiskt för företagare som drabbas av sjukdom eller skada. För är det viktigt att lantbrukares arbetsvillkor vägs in i utformningen av sjukpenninggrundande inkomst. Åkermarken är en ovärderlig resurs för . Tyvärr ser vi att värdefull exploateras för byggnation av bostäder, industrier och infrastruktur. Givetvis kommer byggnation på behöva ske även , men bland annat pekar i rapporter på att åkermarkens långsiktiga värden ofta får stå tillbaka mot mer kortsiktiga ekonomiska värden. För att åkermarken ska bevaras och exploateringen ska minska så måste skyddet av åkermarken stärkas. Det kan handla om att kraven på beslutsunderlag stärks och definitionen och motiveringen av vad som utgör ett väsentligt samhällsintresse måste tydliggöras, därför bör regeringen tillsätta en utredning som tittar på hur kommuner definierar väsentligt samhällsintresse och vilka eventuella förändringar och förtydligande som behöver göras för att tillämpningen ska fungera. Dessutom bör regeringen ge i några utvalda län i uppdrag att med stöd av berörda myndigheter såsom , , och kraftsamla med kommuner och andra aktörer för att hitta fungerande metoder för att långsiktigt bevara den värdefulla åkermarken. I många delar av landet hindras ett rationellt brukande av biotopskydd i olika former, t ex stengärdsgårdar eller diken. Givetvis är det viktigt att värna viktiga biotoper, men så kan ett alltför stelbent agerande kring dessa biotopskydd leda till att lantbruk läggs ner, vilket kan få till följd att markerna växer igen och annan viktig biologisk mångfald förloras. Under alliansregeringen gjordes åtgärder för att möjliggöra dispens, men detta har inte slagit så väl ut och många lantbrukare beskriver att det är svårt att få dispens från biotopskyddet. Därför borde regeringen se över tillämpningen av regelverket, och även vidta åtgärder för att göra det lättare för lantbrukare att få dispens för att kunna fortsätta driva sitt lantbruk på ett rationellt sätt. Det kan handla om kompensatoriska åtgärder som att flytta ett dike, eller att på annat sätt kombinera ett rationellt brukande genom åtgärder för biologisk mångfald någon annanstans på brukningsenheten. Den svenska modellen att gynna förnybara drivmedel framför fossila går emot om fri konkurrens. Därför har begärt undantag för att kunna befria klimateffektiva biodrivmedel från koldioxidskatt. Ska ha en möjlighet att bli fossilfritt behöver vi fortsättningsvis kunna utveckla marknaden för hållbara och klimatsmarta biodrivmedel. vill därför att verkar för att den svenska modellen med koldioxidskattebefrielse för hållbara biodrivmedel fortsatt ska vara möjlig. anser att beskattning av förnybar energi ska baseras på innehåll av fossilt kol, inte som i EU-lagstiftning är : att beskattning för biodrivmedel utgår från den beskattning som är aktuell för det fossila energislag som biodrivmedlet ersätter. För att lantbruket ska bli mer motståndskraftigt behöver beroendet av fossila bränslen minska. På initiativ av genom januariavtalet tillsatte regeringen en utredning för att utveckla och stödja ett fossiloberoende jordbruk. En grön omställning av svenskt jordbruk förutsätter långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Inom de gröna näringarna skiljer sig förutsättningarna för män och kvinnor. Det framgår bland annat av statistiken för offentligt stöd, bland annat i landsbygdsprogrammet, där endast en av sju sökande enligt är kvinna. Att skillnaderna i ansökningar ser ut som de gör kan delvis förklaras av ägarstrukturen och att många jordbruksföretag drivs som familjeföretag. Det kan också förklaras av att kvinnor efterfrågar andra stödinsatser än de som det offentliga erbjuder. Till exempel har det visat sig att kvinnor på landsbygden är mer benägna att söka investeringsstöd till hästverksamhet, restauranger och caféer än till traditionellt jordbruksföretagande. Det finns också skillnader i hur stora investeringar kvinnor planerar för jämfört med män. För att de gröna näringarna ska kunna uppnå sin fulla potential krävs att män och kvinnor ges samma möjligheter till att driva och utveckla sina företag. Offentliga stödinsatser behöver därför ta hänsyn till både kvinnors och mäns behov. Kompetensförsörjning inom de gröna näringarna Hälften av de svenska livsmedelsföretagen anger att det är svårt att hitta anställda med rätt utbildning. Även många lantbruksföretag vittnar om att det är svårt att hitta rätt kompetens, vilket bland annat märks av att många som går naturbruksgymnasieutbildningar mycket snabbt får jobb efter studenten. vill att svensk livsmedelsproduktion ska vara en attraktiv bransch att vara verksam inom och kompetensförsörjning måste därför vara ett prioriterat område . Livsmedelskedjan är i hög grad säsongsbetonad. Skörd sker under korta men intensiva perioder, turisterna kommer och förädlingsindustrierna går på högtryck när råvarorna är i säsong. Många livsmedelsrelaterade företag är därför beroende av tillfälligt anställd personal. Att det finns flexibla arbetsformer som möjliggör visstidsanställning och säsongsanställning är därför viktigt för att säkerställa att företag får tillgång till den arbetskraft som behövs. Inom vissa delar av de gröna näringarna, såsom skogsplantering och trädgårdsnäring, är det inte ovanligt att utländsk arbetskraft från både andra EU-länder och tredje land används. Ansökningsprocessen för att ta in utländsk arbetskraft är i en del fall förenat med långa handläggningstider och följer ett regelverk som inte alltid passar de gröna näringarna. Under coronapandemin hindrades dessutom vissa arbetare från att komma in i landet. Företag genom hela kedjan påpekar ett skriande behov av personal med rätt kunskaper och kompetenser. Att kunna rekrytera och behålla personal med rätt kompetens är därför avgörande för att svensk livsmedelsproduktion ska kunna öka. Yrkes- och lärlingsutbildningar är viktiga för tillväxten, inte minst för de små och medelstora företagen.