mot · H8023170 · 2020-10-06 00:00:00 — Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning Coronapandemin har inneburit en drastisk och omvälvande förändring av tillvaron för de allra flesta människor. Olika samhällsmodeller möter kriser på olika sätt. Ett robust samhälle med en stark välfärd som garanterar ekonomisk trygghet vid sjukdom och arbetslöshet, med en välfungerande och välfinansierad sjukvård och äldreomsorg är bättre rustat att möta såväl de direkta som de indirekta konsekvenserna av coronavirusets spridning. är bättre rustat än många andra länder. De senaste årtiondenas privatiseringar och nedskärningar i välfärden samt nedmonteringen av trygghetssystemen har dock avsevärt försämrat våra förutsättningar att hantera kriser och förändring som pandemier, klimatpåverkan eller större flyktingmottagande på ett bra och robust sätt. De ekonomiskt utsatta har blivit fler, har den ekonomiska eliten fått det allt bättre i . Vi måste få en politik som omfördelar och utjämnar inkomstskillnader. Vi vill bygga ett starkare samhälle som klarar av att ta hand om sina invånare oavsett om krisen är global och drabbar oss alla eller om den är personlig och bara drabbar dig. I budgetmotion, Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning, presenterar vi omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När var och en gör saker för sig, utan hänsyn till att våra liv är sammanbundna i ett samhälle, drar de rika ifrån, välfärden kollapsar och klimatet havererar. Men när vi gör saker tillsammans blir det bättre för oss alla, då kan vi stärka välfärden, öka friheten för de allra flesta, skapa rättvisa och jämlikhet samt lyckas med den nödvändiga omställningen. Med vår budgetmotion vill vi visa på hur det skulle kunna vara att leva i ett samhälle där politik blivit verklighet. Ojämlikhet och vidgade ekonomiska klyftor är ett stort samhällsproblem. Det finns en stark koppling mellan ojämlikhet och en rad olika sociala och hälsorelaterade indikatorer. I ojämlika samhällen får klass och status ökad betydelse och påverkar hur vi människor i ett samhälle ser på varandra. har också allt fler ekonomer och institutioner visat att ökad ojämlikhet påverkar den ekonomiska tillväxten negativt. Den ekonomiska ojämlikheten har ökat i de flesta västländer under de senaste 30–40 åren. är inget undantag, tvärtom. Faktum är att är det OECD-land, jämte , där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest . En viktig orsak till de ökade klyftorna är hur det svenska skattesystemet utvecklats. har gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet inom EU:s 15 kärnländer. Den ökade ojämlikheten är främst ett resultat av politiska beslut. Avregleringen av finansmarknaderna , den stora skattereformen, 90-talskrisen och den därpå följande budgetsaneringen, pensionsreformen, slopade eller minskade skatter på förmögenheter, arv, gåvor, fastigheter och kapitalinkomster, urholkade och försämrade socialförsäkringssystem, liberaliserad arbetsmarknad, försvagade fackförbund och kraftigt sänkta inkomstskatter har alla bidragit till ökade klyftor. Flera av de ekonomiska åtgärderna som vidtagits med anledning av coronapandemin för att sänka företagens kostnader har varit för generösa. Många företag lyckades pressa kostnaderna ännu mer genom att utnyttja de statliga krisstöden. Detta resulterade i ökade vinster, vilket belönades med stigande aktiekurser. De statliga stödåtgärderna i samband med coronakrisen har i praktiken inneburit en överföring av skattebetalarnas pengar till aktieägarna. Mönstret från finanskrisen –2009 upprepas alltså igen, där risker och förluster socialiseras som vinsterna förblir privata. Det blir märkligt om staten tar hela risken som ägarna behåller hela vinsten. Krisåtgärderna har således gynnat storföretagen och kapitalägande, vilka gynnats . Att regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna är inget nytt. I förra årets budgetproposition valde regeringen att lägga miljardbelopp på att skattesubventionera hushållsnära tjänster, köksrenoveringar och sänkt inkomstskatt för höginkomsttagare, i stället för att satsa på att säkra välfärdens långsiktiga finansiering eller stärka produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. I budgetpropositionen tar regeringen dessvärre den här politiken till en ny nivå. väljer en annan väg. Vi tycker det är hög tid att de rikaste får betala och bidra till det gemensamma. Därför föreslår i denna motion ökad beskattning av kapital, bl.a. genom förmögenhetsskatt och arvsbeskattning, och en ökad progressivitet gällande inkomstskatten. Genom höjda skatter omfördelar vi privat konsumtion till offentlig konsumtion. På så sätt omfördelar vi också makt och resurser och ökar det gemensammas del av ekonomin. Det krävs en radikal omläggning av skattepolitiken för att uppnå ett jämlikt samhälle. För att minska de ekonomiska klyftorna genomför vi bl.a. en röd skatteväxling där de med högst inkomster får betala mer i skatt men de med låga inkomster får betala mindre. Genom att vi tar bort skatteklyftan mellan de som har oturen att bli sjuka eller arbetslösa och de som har turen att få vara friska och gå till jobbet får sjuka och arbetslösa en kraftigt förbättrad ekonomi. En grundbult i välfärdssamhället är att det finns trygghetssystem som vi kan lita på och som fångar upp oss när vi behöver det. Därför vill bl.a. stärka a-kassan och aktivitetsstöd, höja garantipensionen och garantinivån i sjukersättningen och stärka bostadstillägget. Vi höjer även riksnormen för ekonomiskt bistånd. Totalt satsar vi ca 11 miljarder mer än regeringen för att stärka trygghetssystemen. Den ekonomiska krisen slår också hårt mot landets kommuner och regioner, dels i form av fallande skatteunderlag, dels i form av stigande kostnader. I denna motion skjuter vi därför till rejäla resurstillskott till kommuner och regioner, till vård, skola och omsorg, för att de inte bara ska klara den dagsaktuella situationen, utan för att de ska ha möjligheter att bygga välfärden starkare . Vi vill förbättra kvaliteten i välfärden och då måste även de anställdas arbetsvillkor förbättras och de behöver får fler arbetskamrater. Totalt avsätter vi ca till kommunsektorn i generella och riktade statsbidrag 2021. som coronakrisen pågår har världen och befunnit sig i en klimatkris. Minskar vi inte snabbt våra utsläpp kan stora delar av världen bli obeboeliga. Därför borde frågan ställas hur de enorma resurser som samhället mobiliserar kan användas för att underlätta omställningen mot en hållbar ekonomi och fossilfri framtid. Återhämtningspolitiken måste bli hållbar. För att möta både klimatkrisen och coronakrisen bör starta ett omfattande statligt investeringsprogram. Det skulle fylla flera funktioner på samma gång, alla direkt nödvändiga. Genom att staten över satsar stora summor på investeringar skapas en mängd arbetstillfällen. Det sker såväl direkt i arbetet med investeringarna som indirekt genom att dessa jobb i sin tur får fart på ekonomin. Genom dessa investeringar ser vi också till att komma ifatt de stora samhällsbehov som länge har präglat mycket av det gemensamma. Det handlar om alltifrån att se till att tågen går som de ska till att barnen på förskolan får tillbringa sina dagar i vackra och funktionella lokaler. Tillsammans kan vi se till att stad och landsbygd håller ihop och att fungerande samhällsservice är en självklarhet oavsett var i landet man bor. Vi skapar ett robustare samhälle som står starkt också när det blåser. En investeringsplan måste även ta sig an större uppgifter än så. Det ligger på vår generation att ställa om hela samhället för att klara klimatet. Det är mycket konkret – behöver byggas om. Vi måste göra det för att nå nollutsläpp och göra det möjligt att leva bra och rika liv på ett hållbart sätt. vill att gör massiva investeringar för att skapa jobb, möta nödvändiga behov och ställa om för klimatet. Över tid handlar det om som behöver satsas på statlig nivå. Vårt förslag omfattar totalt en satsning på ca . Välfärden är en förutsättning för många människors frihet. Generell välfärd ska omfatta alla som är i behov av den. Den generella välfärden innebär en solidarisk omfördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, mellan lågavlönade och högavlönade, mellan olika perioder i våra liv och mellan friska och sjuka. Trygghet, frihet och möjlighet att växa och utvecklas är det finaste vi kan bjuda varandra på. För är det en självklarhet att pengarna som är avsatta för att finansiera den gemensamma välfärden ska gå till människor som behöver stöd och hjälp och inte till kommersiella bolag som etablerat sig i välfärdssektorn. En väl fungerande välfärd är också avgörande för ett jämställt samhälle. Om de gemensamma omsorgstjänsterna inte byggs ut i takt med ökande behov kommer i stället behovet av oavlönat omsorgsarbete fortsätta öka. All erfarenhet visar att det i praktiken främst innebär minskat utrymme för avlönat arbete för kvinnor. Hur vi använder våra gemensamma resurser är helt avgörande för vilket samhälle vi har och vilken framtid vi går till mötes. Det finaste vi kan göra här och och för framtida generationer är att satsa på det gemensamma, på det som omfördelar och på det som krävs för en grön omställning. 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 Det ekonomiska läget 5.1 Utvecklingen på arbetsmarknaden 6 syn på regeringens ekonomiska politik 6.2 Skattesänkningar före välfärden 6.3 Ineffektiv politik som spär på klyftorna 6.4 Återhämtningspolitiken måste bli hållbar 6.5 Översyn av modellen för pris- och löneomräkning 7 riktlinjer för den ekonomiska politiken 8 Likvärdig välfärd av högsta kvalitet 8.2 En sjukvård som det går att lita på 8.3 En välfärd utan vinstintresse 8.4 Välfärd på lika villkor – stärk mindre kommuner 8.6 Femicid-paket mot mäns våld mot kvinnor, sexköp och människohandel för sexuella ändamål 8.7 Arbetsintegrerat lärande för att möta personalbristen inom utbildningssektorn 8.8 Skapa bättre förutsättningar för personer med funktionsnedsättningar 8.9 Gör högre utbildning och vuxenutbildning tillgänglig för fler 9.1 Stärk förskolan och fritidshemmen 9.3 Kultur för alla barn 9.4 Idrott och fritid för barn och unga 9.5 Barn ska inte behöva växa upp i fattigdom 10.1 Arbetsförmedling och arbetsmarknadspolitik 10.2 Utbildning och möjlighet till omställning 10.3 Satsningar på arbetsmiljöfrågor 10.5 En mänsklig sjukförsäkring 10.6 Inkludering och antidiskriminering 11 Värdig ålderdom – upprusta äldreomsorgen 11.1 Satsa på personalen 11.1.1 Trygga fasta anställningar på heltid 11.1.2 Ökad personaltäthet och satsning på fortbildning 11.1.3 Frivilligt med delade turer – betalt 11.1.4 Stärkt medicinsk kompetens 11.2 Utvecklande fritid och sociala aktiviteter 11.4 Pensioner som det går att leva på 12 En grön och jämlik väg ut ur krisen – investeringsplan för en bättre framtid 12.1 Ett grönt samhällsbygge 12.1.1 Hållbara, jämlika och transporteffektiva städer 12.1.3 Sol- och vindkraft på offentliga byggnader 12.1.4 Grön omställning inom pappersindustrin 12.1.5 Klimatstöd för ett fossilfritt 12.2 Det gemensamma är det bästa 12.2.1 Investeringsstöd för samhällsfastigheter 12.2.2 Tillgängliga lokaler och öppen fritidsverksamhet 12.2.3 Lekparker, parklekar och spontanidrott 12.2.4 Servicebussar för det svikna 12.3 Bostadsbyggande och upprustning 12.3.1 Statliga topplån för byggande av hyresbostäder 12.3.2 Utökat investeringsstöd för byggande av hyresbostäder 12.3.3 Utökat stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer 12.3.4 Investerings- och upprustningsstöd för idrottsanläggningar 12.4 Fossilfria och pålitliga transporter 12.4.1 Upprustning av de regionala och lågtrafikerade järnvägsspåren 12.4.2 Statligt stöd till regionala kollektivtrafiken 12.4.4 Åtgärda underhållsskulden samt tidigareläggning av järnvägsunderhåll 12.4.5 Öka investeringarna i nattågsfordon 12.4.6 Statlig finansiering av ERTMS-ombordutrustning 12.4.7 Flexibel investeringspott för hållbara godstransportlösningar 12.4.8 Ökad utbyggnad av fiberbredband i landsbygd 12.5.1 Inför beredskapslager för livsmedel 12.5.2 Genomför försök med regionala center för fossilfritt producerade beredskapslivsmedel 12.5.3 Inför investeringsstöd för att klimatanpassa jordbruket 12.5.4 Främja produktion av växtbaserade livsmedel 12.5.5 Öka stödet för betesmarker med särskilda värden 12.5.6 Stärk stödet för ekologisk produktion och omställning 12.5.7 Investeringsstöd till lokala slakterier och mobila slakterier 13 Coronakrisen och internationell solidaritet 14 Ett rättvist skattesystem 14.1 Målen för skattepolitiken 14.4 Kapital- och egendomsskatter 14.4.3 Arvs- och gåvoskatt 14.4.4 Skatt på kapitalinkomster 14.4.6 Inför en exitskatt 14.5 Sociala avgifter m.m. 15 Utgiftsramar och fördelning av utgifter i statsbudgeten 16 Den offentliga sektorns finanser m.m. 17 Beräkning av statsbudgetens inkomster Bilaga 1 Effekten av förslag för några olika typfall Bilaga 2 En grön och jämlik väg ut ur krisen – investeringsplan för en bättre framtid 3 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen (avsnitt 8–15). avslår regeringens förslag att fastställa utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar och av finanspolitiska skäl till och och beslutar att upphäva det tidigare fastställda utgiftstaket (avsnitt 5.2 i propositionen). avslår regeringens förslag att fastställa utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till (avsnitt 5.2 i propositionen). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget enligt förslaget i tabell 17, avsnitt 16 i motionen. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i tabell 18, avsnitt 17 i motionen. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i tabell 19, avsnitt 17 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabell 10, avsnitt 15 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabell 11, avsnitt 15 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se till att en översyn av modellen för pris- och löneomräkning görs och därefter vidta åtgärder för att komma till rätta med dagens brister, och detta tillkännager för regeringen. Utbrottet av covid-19 har präglat allt från nyhetsrapportering till arbete och vardagsliv och framåt. Coronapandemin har inneburit en drastisk och omvälvande förändring av tillvaron för de allra flesta människor. Runtom i världen har olika insatser gjorts för att förhindra och stoppa virusets framfart och spridning, som sjukvården kämpar med att vårda patienter som blivit svårt sjuka i covid-19. Hur länge coronaviruset kommer fortsätta att utgöra ett hot mot liv och hälsa samt hindra oss från att leva våra normala liv vet vi ännu inte. Inte heller vet vi hur livet kommer att se ut när krisen är förbi. I likhet med andra ekonomiska kriser drabbas de mest utsatta allra hårdast. Äldre och de med sviktande hälsa löper störst risk att mista livet. De med små eller inga marginaler drabbas hårdast när arbete och inkomst försvinner. De som inte kan jobba hemifrån löper störst risk att smittas. Redan innan coronaviruset började spridas var den humanitära situationen allvarlig på många håll i världen. Enligt Sida var 168 miljoner människor i behov av humanitärt stöd och skydd p.g.a. väpnade konflikter och allvarliga effekter av klimatförändringar. Krig, extrem torka, översvämningar och skadeinsekter hade lett till att fler människor än någonsin befann sig på flykt, i och utanför sina hemländer, samt att ett ökat antal människor levde i svält. Situationen för de mest drabbade människorna i världen har bara blivit värre p.g.a. coronapandemin. Restriktioner i spåren av covid-19 har inneburit stora ekonomiska svårigheter för människor i länder som saknar grundläggande anställningstrygghet eller ett fungerande socialt skyddsnät. För att kunna få spridningen av coronaviruset under kontroll och för att kunna förebygga andra typer av kriser krävs ett ökat samarbete, bättre samordning och mer solidaritet. Vi måste göra allt vad vi kan för att fortsatt förhindra smittspridning till riskgrupperna. I dessa tider är vi många som är oroliga för de vi älskar, för nära och kära i riskgrupper, vi oroar oss över hur många som ska förlora jobbet och hur det ska gå för vår egen ekonomi och för samhället i stort. Den oron och rädslan delar vi med resten av världens befolkning. En annan aspekt av spridningen av coronaviruset, dess samhällseffekter och konsekvensen av att allt fler är hemma med ett begränsat umgänge, är att kvinnor och barn som lever med våldsamma män riskerar att drabbas hårt. Isolering och ekonomisk kris kan trigga våldet, som det är känt att våld mot kvinnor och barn vanligtvis eskalerar och sammanhängande ledigheter, som jul- och nyårshelgerna, när mycket tid spenderas i hemmet. Kvinnor och barn som utsätts för mäns våld måste få stöd både från det offentliga och från särskilda specialistverksamheter. Olika samhällsmodeller möter kriser på olika sätt. Ett robust samhälle med en stark välfärd som garanterar ekonomisk trygghet vid sjukdom och arbetslöshet, med en välfungerande och välfinansierad sjukvård och äldreomsorg är bättre rustat att möta såväl de direkta som de indirekta konsekvenserna av coronavirusets spridning. är bättre rustat än många andra länder. De senaste årtiondenas nedskärningar i välfärden, privatiseringar och nedmonteringen av trygghetssystemen har dock försämrat våra förutsättningar avsevärt. vill vända den utvecklingen. Vi vill bygga ett starkare samhälle som klarar av att ta hand om sina invånare oavsett om krisen är global och drabbar oss alla eller om den är personlig och bara drabbar dig. 5 Det ekonomiska läget Den ekonomiska utvecklingen har helt präglats av den pågående coronapandemin. För att motverka smittspridningen införde regeringar restriktioner och ekonomier stängdes ner runt om i världen. Detta resulterade i en kraftig inbromsning i världsekonomin. BNP föll med historiska , säsongsrensat och jämfört med kvartalet innan. Detta var ett brantare fall jämfört med våra nordiska grannländer men något bättre än i euroområdet där BNP föll . I föll BNP och i med . Pandemin har slagit brett mot det svenska näringslivet, där varuproduktionen minskade och tjänsteproduktionen minskade . I de varuproducerande näringarna har tillverkningsindustrin drabbats särskilt hårt, med ett produktionsfall på medan byggsektorn har stått emot förhållandevis väl och ”bara” tappat . I tjänstesektorn har vissa branscher drabbats väldigt hårt till följd av rädsla för coronaviruset och påbud om social distansering. Inom hotell och restaurang samt transport och kommunikationer föll produktionen , se vidare tabell 1 nedan. Även den offentliga konsumtionen utvecklades svagt . Det handlar dels om allmän resursbrist, men också om olika coronarelaterade effekter, som hög sjukfrånvaro m.m. Näringslivets produktion, volymutveckling i procent Säsongsrensat och jämfört med föregående kvartal samt snitt Källa: SCB, Kommentarer till BNP-beräkningarna, . På arbetsmarknaden har många arbetsgivare utnyttjat möjligheten till kortidspermitteringar. har drygt 570 000 personer varit kortidspermitterade i någon omfattning. Trots detta har arbetslösheten stigit kraftigt och ligger nu en bit (figur 1 nedan). Arbetslösheten är därmed högre än topparna under finanskrisen –09. Unga och utrikes födda har drabbats särskilt hårt. Det finns också en påtaglig risk att arbetslösheten kan öka ytterligare i takt med att korttidspermitteringarna minskar. Figur 1 Arbetslöshet, 15–, 2001–2020 (aug) Månadsdata, säsongsrensade trendvärden, Källa: SCB () Utvecklingen på de finansiella marknaderna har varit turbulent . Världens börser rasade när coronaviruset fick fäste i och . Börserna bottnade ur omkring och utvecklingen därefter har varit anmärkningsvärd. Påeldat av centralbankspengar och finanspolitiska stimulanser har flera av världens börser stigit till nya rekordnivåer. Företagens Q2-rapporter var i sammanhanget talande. Av förklarliga skäl visade de flesta av företagen fallande omsättning, men till följd av de statliga stödåtgärderna kunde många av företagen kapa kostnaderna ännu mer. Detta resulterade i ökade vinster, vilket belönades av börsen med stigande aktiekurser. De statliga stödåtgärderna har därmed i praktiken inneburit en överföring av skattebetalarnas pengar till aktieägarna, vilket är ett mönster som känns igen från tidigare ekonomiska kriser. Barometerindikatorn, som är ett brett mått på stämningsläget i den svenska ekonomin föll brant och låg kvar på en mycket låg nivå . I takt med att smittspridningen av coronaviruset minskat och ekonomierna öppnat upp har tillförsikten bland såväl företagen som hushållen stärkts. Konfidensindikatorn för näringslivet steg för fjärde månaden i rad . Framför allt stärktes stämningsläget inom tjänstesektorn. är det tjänstesektorn som uppvisar det svagaste läget och som gör att konfidensindikatorn för hela näringslivet ligger klart under det normala Index medelvärde = 100 I tabell 2 nedan visas konfidensindikatorn för olika sektorer. [1] Som framgår av tabellen ligger konfidensindikatorerna för tillverkningsindustrin och detaljhandeln på förhållandevis höga nivåer medan stämningsläget inom tjänstesektorn är betydligt dystrare än normalt. Även hushållen har en pessimistisk bild av ekonomin. Framför allt är det hushållens negativa bild på den svenska ekonomin som förklarar indikatorns låga nivå. Tabell 2 Konfidensindikatorn för olika sektorer, jun– Källa: , Konjunkturbarometern . 5.1 Utvecklingen på arbetsmarknaden Utvecklingen på arbetsmarknaden har varit dramatisk under coronakrisen. Antalet arbetade timmar rasade när många arbetsplatser stängde ner. Många företag utnyttjade systemet med korttidspermitteringar. Detta innebar att nedgången i sysselsättningen kunde begränsas till trots att antalet arbetade timmar minskade med (se figur 3 nedan). Figur 3 Sysselsättning och arbetade timmar (15–) Månadsdata, säsongsrensade trendvärden. Källa: SCB (). Arbetslösheten har ökat med ca 115 000 personer och ligger nu på av arbetskraften. Korttidspermitteringarna har inneburit att många fast anställda har kunnat behålla sina arbeten, medan tillfälligt anställda har förlorat sina jobb i större utsträckning. Den ökade arbetslösheten har dock slagit brett och även drabbat grupper med relativt låg arbetslöshetsrisk. Utvecklingen av arbetslösheten visar annars på en alltmer tudelad arbetsmarknad (se figur 4 nedan). En växande andel av de arbetslösa tillhör de grupper som enligt Arbetsförmedlingen är ”utsatta”. Med utsatta grupper menas de grupper som historiskt haft en svag ställning på arbetsmarknaden. Dessa grupper är äldre (55–), utomeuropeiskt födda, individer med som mest förgymnasial utbildning samt personer med funktionsnedsättning. När arbetslösheten nu växer även i andra grupper finns en stor risk för att de arbetslösa i de utsatta grupperna hamnar ännu längre bak i kön till arbete. Risken är också påtaglig att arbetslösheten kommer att öka ytterligare i takt med att korttidspermitteringarna fasas ut. Stora och snabba uppgångar i arbetslösheten brukar också få långsiktiga effekter. Ekonomer brukar tala om persistenseffekter som innebär att personer som hamnar i långtidsarbetslöshet får allt svårare att komma tillbaka till arbete. Detta är ett mönster som har setts vid de senaste ekonomiska kriserna; 1990-talskrisen och finanskrisen –2009.