mot · H8021038 · 2020-10-01 00:00:00 — Åtgärder för tryggare lärande ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att förbättra ordning och arbetsmiljö i våra skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat fokus på kunskap och fler nationella prov och tillkännager detta för regeringen. Skolan ska ge alla barn tillräckliga kunskaper i framförallt basämnen som matematik, svenska och engelska för att de ska kunna stå på egna ben i arbetslivet. Skolan ska därtill se till att alla barn får chansen att utvecklas och nå sin hela potential, så att kan hävda sig som kunskapsnation och vidmakthålla och vidareutveckla det välstånd som tidigare generationer skapat. Skolan ska dessutom vara en trygg arbetsplats för barn och vuxna som de går till med glädje för att utvecklas tillsammans med kamrater och kollegor. Tyvärr går utvecklingen sedan mycket länge på många håll och på många sätt i fel riktning. Trots att mängden personal i skolorna ökat snabbare än antalet elever , verkar problemen med bristande ordning fortsätta att öka. De svenska studieresultaten har sjunkit i förhållande till jämförbara länder . Den senaste Pisamätningens resultat ger ingen vägledning på grund av den försortering som gjordes där ett mycket större antal elever än tidigare inte behövde delta. Det finns därför knappast fog för att anta att utvecklingen ännu har vänt. Skolan ska hjälpa barn att lära sig lösa uppgifter enskilt och i lugn och ro. Elever som inte lyckas tillgodogöra sig denna färdighet får det mycket svårt att klara sig i arbetslivet. På snart sagt alla arbetsplatser måste arbetsgivaren kunna utgå från att den anställde kan tillgodogöra sig och följa skrivna instruktioner. Möjligheten att lära sig hur man tillgodogör sig material självständigt är betydligt sämre i en rörig arbetsmiljö än i en lugn. De ungdomar som tillåts skapa oreda och inte får tillräcklig tillrättavisning fortsätter ofta att utvecklas i fel riktning med stor risk för att inte kunna fungera som ansvarstagande samhällsmedborgare längre fram i livet, som de omöjliggör lugnt lärande för andra. Mobbing, hot och rån har blivit vanliga i en del av våra skolor, vilket såväl myndigheter som politiker är skyldiga att sätta stopp för. Det leder till skadad självkänsla för de drabbade, som kan sitta i mycket länge, kanske hela livet. Förövarna å sin sida riskerar, om deras beteende inte bryts , att driva sitt felaktiga beteende vidare mot allt grövre kriminalitet. Det borde inte behöva understrykas att vad som är brottsligt för vuxna även är brottsligt för unga. Att även yngre ska anmälas och kunna dömas för brott är nödvändigt för att skapa trygghet i skolorna. Naturligtvis bör straffen anpassas efter unga förövares ålder, men det viktiga för skolans miljö är att det alltid ska bli snabba och tydliga konsekvenser av felaktigt beteende. Skolsystemet ska hjälpa stökiga barn att bli fungerande medborgare och skydda alla barn från mobbing och andra brott. Det är mycket troligt att det är just den dåliga arbetsmiljön i våra skolor som är huvudorsaken till att vi har så få kvalificerade sökande till lärarutbildningarna. Den dåliga ordningen är ett av de verkliga kärnproblemen i skolvärlden. Inget nytt betygssystem eller annan reform har förutsättningar att lyckas utan trygghet och arbetsro i skolorna. Det behöver vidtas kraftfulla åtgärder för att vända den här utvecklingen. För att alla skolor ska kunna ha rimliga arbetsmiljöer och nå rimliga studieresultat behöver spelreglerna ändras. Regeringen behöver därför se till att lärare har rätt att ur klassrummet utvisa elev som stör andra, att dessa utvisade elever får undervisning, att vuxna alltid närvarar vid måltider och på raster, att rektor ska ha rätt att besluta om kameraövervakning i skolan och på skolgården, att brott begångna i skolan alltid polisanmäls, att skola efter konstaterat brott ska utfärda varning till elev och att skola ska kunna stänga av elev från skolan samt att vid fall av mobbing, hot, rån och misshandel inte offret utan de skyldiga ska utredas och vid behov omplaceras. Därtill behöver betoningen på kunskap öka och kunskap värderas mer likvärdigt mellan skolor. För att underlätta likvärdig bedömning, bör antalet nationella prov kraftigt ökas, så att ingen ges vare sig lägsta godkända eller högsta betyg utan att ha de kunskaper som krävs.