mot · H8023422 · 2020-10-06 00:00:00 — Denna politik med skattesänkningar utan syfte och skattehöjningar utan effekt vill stoppa. I den här budgetmotionen föreslås att ett antal av januaripartiernas skattesänkningar dras tillbaka som en del av skattehöjningarna stoppas. Det gör att vi också kan föreslå en förstärkning av jobbskatteavdraget på som skulle ge en undersköterska mer i plånboken . Dessutom föreslår vi sänkt bolagsskatt permanent för att öka de privata investeringarna. I jämförelse med regeringen kommer reformerna att vara en bättre stimulans för ekonomins återhämtning efter krisen och ge väsentligt fler arbetstillfällen än reformerna i budgetpropositionen. Sammantaget bedöms jobbskattereform ge uppemot 25 000 fler jobb . Skattereduktion i stödområde a och b. En skattereduktion på för boende i främst och nordvästra som minskar statens intäkter med . Reduktionen gör systemet mer komplext och förväntas inte leda till några nya jobb alls. anser att avdraget ”innebär ökad komplexitet i skattereglerna som hade kunnat undvikas”. instämmer i detta. Företagarna anser att förslaget är bristfälligt utformat och att det är svårt att se hur reduktionen ska uppmuntra till företagande eller arbete. avstyrker förslaget eftersom det ger ett krångligare skattesystem och bidrar till snedvridningar. Tillfällig skattereduktion för att hantera arbetskostnader. En skattereduktion för att kompensera för ökade kostnader under krisen såsom inköp av cykel och 2022 på . Skatten kommer att betalas ut retroaktivt . Förslaget har inte remitterats ännu, men reduktionen har åtminstone två problem. Dels är skatten retroaktiv och kan varken förväntas bidra med en ekonomisk stimulans eller ökade drivkrafter att arbeta , dels sker det en tidig utfasning av reduktionen, vilket leder till att många löntagare i ganska breda inkomstlägen får en högre marginalskatt. Skattesänkningen skulle alltså kunna leda till färre arbetade timmar och därmed minskade skatteintäkter och ett sämre utbud av exempelvis läkare och sjuksköterskor i vården. Ett avdrag på som mest som beskrivs som både en stimulans och jobbskapande åtgärd, men som är dåligt konstruerat för båda syftena. Skattesänkningen är när behovet av stimulanser är som störst, och stiger till när lågkonjunkturen förväntas vara över. Värre är dock att sänkningen inte ökar utbytet av att arbeta, eftersom skattesänkningen är lika stor för den som lever på bidrag som för den som arbetar. Jobbeffekterna bedöms därför vara mycket begränsade. Dessutom gör ett ytterligare avdrag att skattesystemet blir än mer komplicerat. ESV avstyrker förslaget av dessa anledningar och anser att syftet med förslaget hade kunnat uppnås med befintliga reduktioner. avstyrker förslaget för att det inte stärker drivkrafterna till arbete. avstyrker också förslaget. konstaterar att incitamenten att arbeta minskar för de som är i socialförsäkringssystemet (exempelvis a‑kassa). Rutavdrag för tvätt och vård av kläder och hemtextilier vid en tvättinrättning, en möbleringstjänst, en transporttjänst som avser bortforsling av bohag och annat lösöre från bostaden till försäljningsverksamhet som drivs i syfte att främja återanvändning samt en tjänst som avser enklare tillsyn av bostaden. Rutavdraget är en framgångsrik reform som gjort framförallt städtjänster i hemmet vita. Vi är därför positiva till att taket i rutavdraget höjs ytterligare, till per person och år. Politiken ska dock vara försiktig när den utvidgar avdragsmöjligheterna, och det ska finnas mycket goda skäl för att en tjänst ska gynnas. Skälen är inte tillräckligt starka för de fyra små tjänster som regeringen föreslår i BP21. ESV avstyrker förslaget. IFAU är tveksamt till att inkludera tvätt utanför hemmet eftersom det öppnar upp för att inkludera också andra tjänster utanför hemmet. instämmer i detta och tror att detta kommer att leda till en stor administrativ börda. anser att jobbeffekterna är små av utvidgningen: 25–75 jobb för utvidgningen med störst potential (tvätt utanför hemmet). Tillväxtanalys avstyrker förslaget med motiveringen att kostnaderna inte kompenseras av de samhällsekonomiska vinsterna. Nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga mellan . En nedsättning till av socialavgifterna för den som anställer någon mellan . Jobbeffekterna blir troligen små och dödviktsförlusterna stora, och detta för en grupp som istället bör uppmuntras att gå klart gymnasiet. ESV anser att nedsättningen ökar komplexiteten och minskar transparensen i skattesystemet. Dessutom anser myndigheten att dödviktsförlusterna kan vara betydande. tror att effekten på arbetsmarknaden blir begränsad. Arbetsförmedlingen är tveksamma till att nedsättningen underlättar ungas inträde på arbetsmarknaden. Nedsatta arbetsgivaravgifter för den först anställde (växa-stödet). En nedsättning av arbetsavgivaravgifterna till under för den först anställde för löner . Nedsättningen infördes men har ändrats i princip . Både nedsättningen i sig och det faktum att stödet kontinuerligt ändras bidrar till att öka komplexiteten i skattesystemet och minskar troligen effekten av stödet. Stödet permanentades som en del av januariöverenskommelsen trots att ingen utvärdering av stödet är gjord. Den effekt som är tydlig är att utgiften för stödet blivit mycket mindre än förväntat, vilket talar för att effekten är liten. avstyrkte förslaget om att göra växa-stödet permanent med hänvisning till både att stödet gör skattesystemet mer komplext och att dödviktsförlusterna blir stora. Nedsatta arbetsgivaravgifter för unga. Nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga upp till till mellan och . Nedsättningen är en tillfällig sänkning för en grupp där de flesta kommer att få jobb ändå. Om unga som studerar på heltid exkluderas är arbetslösheten för denna grupp och unga som grupp är inte utsatta på arbetsmarknaden. skriver bland annat att det finns risk att de sänkta arbetsgivaravgifterna går till anställningar som ändå skulle ägt rum. För unga långtidsarbetslösa finns redan mer kraftfulla subventioner, så dessa är inte heller hjälpta av nedsättningen. Åtgärden är framförallt en stabiliseringspolitisk åtgärd utan tydliga förväntade effekter på den långsiktiga sysselsättningsnivån i ekonomin som helhet. En positiv effekt av nedsättningen är det faktum att företagen får mer pengar genom sänkta arbetsgivaravgifter vilket innebär att de blir mer benägna att anställa. Detsamma gäller dock för förslag om sänkt bolagsskatt, särskilt som den sänkningen är permanent. Nedsatt moms för naturguider. Nedsättning av momsen från . Detta ökar komplexiteten i skattesystemet och gynnar en bransch som påverkats positivt av coronakrisen. vill gå mot en mer enhetlig moms och anser inte att det bör vara en differentierad momssats för specifika branscher. Det bör inte vara politikens uppgift att peka ut vilka branscher som ska växa. Nedsatt moms mindre reparationer. Nedsättning av momsen från . I övrigt se ovan nr 8. Tillfällig skattereduktion för investeringar. En tillfällig skattereduktion om av anskaffningsvärdet för inventarier anskaffade . Eftersom reduktionen inte träder i kraft riskerar det att öka osäkerheten, men framförallt kommer en tillfällig reduktion inte göra särskilt stor skillnad. föreslår istället en permanent sänkning av bolagsskatten. Dessa förslag beräknas stärka offentliga finanser med nära . Sysselsättningseffekterna bedöms bli begränsade av att reformerna inte genomförs. Om man tar hänsyn till att pengarna istället används för ett förstärkt jobbskatteavdrag och till att ta bort andra ineffektiva skatter är effekten netto starkt positiv. föreslår istället en förstärkning av jobbskatteavdraget med som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, med fokus på låga och medelstora inkomster. Alla som jobbar får sänkt skatt, och alla som jobbar heltid får . En undersköterska får exempelvis i sänkt skatt (se figur 13). Förstärkningen av jobbskatteavdraget innebär, till skillnad från de inkomstskattesänkningar som föreslås i budgetpropositionen, att utbytet att gå från bidrag till arbete ökar, också . Tillsammans med en bidragsreform med bland annat ett bidragstak är sänkta skatter på låga och medelstora inkomster en central reform för att knäcka arbetslösheten. Det gäller inte minst för utsatta grupper med mycket hög arbetslöshet, såsom kvinnor födda i eller . En publicerad studie från SNS poängterar till exempel vikten av att få fler av dessa kvinnor att söka de jobb som finns för att få ner arbetslösheten och öka självförsörjningsgraden. Figur 13 Ökat jobbskatteavdrag för olika månadsinkomster, kronor/månad. Regeringens föreslagna förvärvsavdrag ger som mest . Exakt utformning saknas och avskaffandet av avdraget har därför inte inkluderats i figur 13. Den förstärkning av jobbskatteavdraget som föreslår sänker också marginalskatterna för de flesta med vanliga yrken. såsom barnskötare, undersköterskor och busschaufförer. Det blir alltså mer lönsamt för dem att jobba en extra timme eller att gå upp till heltid. Genom förstärkningen av jobbskatteavdraget får vi alltså fler händer i välfärden. Att företag väljer att etablera sig i och att de företag som är etablerade här har tillgång till kapital och kompetens är avgörande för vårt välstånd. Villkoren för att starta, växa och expandera behöver vara goda för att fler ska våga lämna trygga och välbetalda jobb för att starta företag. Bolagsskatter och kapitalskatter behöver vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . Enligt innebär en lägre effektiv bolagsskatt (i förhållande till andra länder) både ökade utländska etableringar i och inhemska investeringar. Att BNP och BNP per capita blir högre och att skattebasen blir större som skuldsättningen bland företag blir lägre. I den här budgetmotionen sänker vi bolagsskatten permanent med en procentenhet, vilket minskar statens inkomster med nära 2021. Genom sänkningen får lägre bolagsskatt än samtliga länder inom EU-15, med undantag för . Bolagsskattens nivå är en viktig faktor för lokaliseringen av både inhemska och utländska investeringar, och det är därför viktigt att inte ligger högre än våra konkurrentländer. Sänkningen som föreslås i denna motion är ett steg för en mer konkurrenskraftig företagsbeskattning. Figur 14 Bolagsskatt i EU-länderna Källa: , Taxation trends in Union. I diagrammet ovan visas nivån på nuvarande bolagsskatt jämfört med övriga EU samt den nivå skulle ha 2021 med vårt förslag. Sammantaget är skattereform, som beskrivits ovan, en reform som ger fler jobb, mindre krångel, mindre statlig detaljstyrning och byråkrati och ett avskaffande av skatter som ställer till problem för människor och företag. 4.2.2 Återupprätta arbetslinjen i bidragssystemen I den här budgetmotionen återupprättar arbetslinjen i ersättningssystemen genom tidsgränser och ett bidragstak som gör att det aldrig lönar sig bättre att leva på bidrag än att ta ett arbete. Vi ställer också krav på att den som invandrat till gradvis kvalificerar sig till svenska bidragssystem. A-kassan och bidragssystemen ska motverka långvarigt utanförskap Ett tufft ekonomiskt läge ställer krav på prioriteringar bland statens utgifter. För är det viktigare med strukturreformer så att fler får jobb än att a‑kassan förlängs eller permanentas på de höga nivåer som januaripartierna nu har föreslagit. A-kassan ska vara skälig. Men bör inte ha en a‑kassa som leder till högre arbetslöshet . Den som blir arbetslös ska ha en god trygghet – men det behöver sedan följas av en tydlig avtrappning och tidsgränser för att människor inte ska fastna i utanförskap. Arbetslinjen ska alltid värnas i våra bidrags- och ersättningssystem, som systemen måste anpassas efter de förändringar som sker på arbetsmarknaden. Många arbetstagare har inkomstförsäkringar. Detta flyttar en del av kostnaderna från skattebetalarna till fackförbund och a‑kassor. Men när staten höjer ersättningarna avsevärt, får skattebetalarna betala en större del av kostnaden för ersättningarna, som kostnaderna för fackförbund och a‑kassor minskar, givet att inte inkomstförsäkringarna höjs. säger i den här budgetmotionen nej till regeringens förlängning, och i praktiken permanentning, av de höga nivåerna i a‑kassan. Vi föreslår istället att a‑kassan ska vara och därefter per dag. Sammantaget bedöms förslaget ge starkare drivkrafter till arbete jämfört regeringens nivåer. Vi föreslår också att a‑kassan kortas från att omfatta till att omfatta . Erfarenheterna från de tyska reformerna visar på att tidsgränser har en betydande effekt för att bryta ett långvarigt bidragsberoende. Givet de strukturella problem som finns på svensk arbetsmarknad är det av avgörande betydelse att bidragssystemen, efter att ha gett ett gott skydd för den som kortvarigt drabbas av arbetslöshet, är utformade för att motverka långtidsarbetslöshet och långvarig försörjning från bidragssystemen. Som en uppföljning på tidsgränserna i a‑kassan föreslår även en tidsgräns i aktivitetsstödet, vilket är det statliga bidragssystem som följer efter a‑kassan. Resonemanget bygger på samma principer som tidsgränser i a‑kassan, det vill säga att tidsgränser i bidragssystemen kraftigt motverkar långvarigt bidragsberoende. Bidragsreform i flera delar för minskat utanförskap Arbetslösheten bland utrikes födda har nått rekordnivåer – fler än hälften av alla arbetslösa är nu invandrare. Om utvecklingen inte stoppas riskerar integrationskrisen att bli permanent. Drivkraften att gå från bidrag till jobb måste öka även utanför de statliga bidragssystemen. Därför föreslår en bidragsreform i flera delar för att vända utvecklingen och stoppa bidragsberoendet bland dem som lever på försörjningsstöd eller har invandrat till . Skärpta krav på försörjningsstöd föreslår att socialtjänstlagen skärps så att alla kommuner ställer krav på motprestation, normalt på heltid, för bidrag. Socialtjänstlagen bör också tydligt slå fast att den som är arbetsför är skyldig att stå till arbetsmarknadens förfogande i hela landet. Om den enskilde utan godtagbart skäl inte deltar i de aktiviteter som krävs ska försörjningsstödet kunna sättas ned. Detsamma gäller om den enskilda inte samarbetar kring kontrollerna av hur försörjningsstödet används. Vi vill också att kommunernas möjlighet att ge ett mer generöst försörjningsstöd än vad som är ska begränsas på grund av att det gör arbete mindre lönsamt. Det finns tusentals familjer där arbete lönar sig alltför dåligt och nyanlända har särskilt stor risk att fastna i bidragsberoende. En studie från , visar att två vuxna med fyra barn till och med kan förlora pengar om en tar ett arbete. Ett bidragstak behövs så att ingen ska förlora på att börja jobba – summan av olika bidrag får aldrig bli högre än av lönen från ett arbete. Det skulle stärka drivkrafterna för arbete och integration och minska den ekonomiska belastningen på systemen. För att det ska bli möjligt krävs ett gemensamt utbetalningssystem för offentliga bidrag. I finns ett stort antal bosättningsbaserade välfärdsförmåner. Det betyder i praktiken att den som bor här har tillgång till alla förmåner från dag ett. Det är inte rimligt. Den som är ny i vårt land borde i stället kvalificera sig in till den svenska välfärden genom arbete eller genom permanent uppehåll och medborgarskap. Att ha ett arbete ska alltid ge fler förmåner än att inte ha ett arbete. Nyanlända ska i större grad än successivt arbeta sig in i rätten till olika bidrag och sociala ersättningar. Det skulle stärka drivkrafterna för arbete och integration och minska den ekonomiska belastningen på systemen. Full tillgång till svenska bidrag och förmåner bör man enbart få genom eget arbete eller genom permanent och laglig bosättning i landet. Vuxna utan barn bör enbart ha rätt till etableringsersättning eller försörjningsstöd samt bostadsbidrag innan de kvalificerat sig till fulla bidrag. Nyanlända som inte arbetar eller fått permanent uppehållstillstånd ska bara ha rätt till föräldrapenning . Det bör även ske en kvalificering in till försörjningsstödet där inriktningen är att den som är nyanländ inte har rätt till fullt försörjningsstöd. 4.2.3 Mer kunskap i skolan, bättre omställning och stärkt forskning borde ha världens bästa skola, och på många skolor bedrivs utbildning av lärare i världsklass. finns det betydande skillnader både mellan skolor och mellan klassrum, som gör att alla elever inte får samma möjligheter till en bra utbildning. vill lyfta svensk skola så att varje elev går ut nian med fullständiga betyg. finns skolor i där mindre än hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. De eleverna riskerar att aldrig slutföra en gymnasieexamen, vilket medför ökad risk att hamna i utanförskap. Därför är en av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap att höja kunskapsresultaten i svensk skola. När skolan fungerar för alla – i hela – så stärks sammanhållningen. Vi kan inte vara nöjda med att hamnat efter andra länder när det gäller kunskapsnivåerna. Vårt välstånd bygger på vår förmåga att ta vara på den senaste forskningen och omsätta det i nya jobb. Därför behöver svensk utbildningspolitik skärpas. Den ska präglas av höga förväntningar, tydliga krav och fokus på kunskap. Därför prioriterar reformer som ökar tiden mellan elever och skickliga lärare, såsom exempelvis språkförskola, mer undervisningstid i lågstadiet och lovskola. För oss är det viktigt att reformer av svensk utbildning i första hand utvärderas i förhållande till om de ökar eller minskar elevers kunskapsresultat. Elever i svensk skola har betydligt mindre undervisningstid än elever i andra jämförbara länder. Skolans fokus på viktiga baskunskaper som att läsa, skriva och räkna måste öka. Forskning pekar på att tidiga insatser är avgörande för att fler elever ska nå kunskapsmålen. Därför vill öka undervisningstiden med per dag med start på lågstadiet. Lovskola är ett sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som i dessa årskurser inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Genom extra stödinsatser som läxhjälp och utökad lovskola kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. För att ytterligare stärka elevernas lärande vill införa en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 . Detta innebär att dagens förskoleklass görs om till ny årskurs 1 och att lågstadiet blir fyraårigt. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar och förändringen innebär att sexåringarna knyts till personal, kompetens, läroplan och resurser. Regeringen bör bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola och återkomma till med lagförslag. Högre lön för skickliga lärare och förskollärare Skickliga lärare ska ha bra betalt, och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. måste mer göras för att fler av de skickligaste lärarna ska söka sig till de skolor som har de största utmaningarna. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. För att minska personalomsättningen i förskolan och öka kvaliteten i det pedagogiska arbetet vill att satsningen på karriärtjänster ska breddas till att också innefatta karriärtjänster för förskollärare. Underlätta omställning för att motverka digitaliseringens effekter Den svenska liksom den globala ekonomin förändras nu i snabb takt. Den tidigare långsamma ordnade strukturomvandlingen har förbytts mot extremt högt omvandlingstryck. Förändringar som företagen inte behövt göra på grund av goda tider under högkonjunkturen sker nu i ett rasande tempo. Att den digitala omställningen tar fart som lågkonjunkturen förvärras gör att människor riskerar att slås ut från arbetsmarknaden i arbetslöshet om politiken inte underlättar för omställning för att minska digitaliseringens effekter. har, som ett teknikmoget och högteknologiskt land, förutsättningar att bli digitaliseringens vinnare. Vår förmåga att kombinera tekniskt kunnande med förståelse för hur människor och system fungerar har legat till grund för otaliga svenska exportframgångar. På den vägen måste vi fortsätta. ställer coronakrisen och lågkonjunkturen vårt land inför en rad utmaningar när hundratusentals människor har förlorat sina jobb. Allt som kan digitaliseras kommer att digitaliseras. Det ökar kraven på arbetstagare att rusta sig med nya kunskaper. För att stimulera omställning och kompetensutveckling genom hela arbetslivet behöver staten skapa reella förutsättningar för arbetstagarna att fylla på, byta ut och fördjupa sin kunskap och kompetens. Det räcker inte enbart att fastställa människors rätt till utbildning eller att utöka antalet studieplatser. De människor som är i behov av ny kunskap måste också ha ekonomiska möjligheter att vidareutbilda sig. Ett utbud av kortare arbetsmarknadsrelevanta kurser behöver sättas igång för de redan sysselsatta och människor i risk för att hamna i arbetslöshet. Kursutbudet behöver vara anpassat med både kortare och längre insatser. Flertalet länder har skapat liknande utbildningssystem för att möta den digitala omställningen och kan inte halka efter. Bättre möjligheter till omställning genom studier mitt i livet En person som behöver bygga på sina studier för att antingen kunna ta större ansvar, exempelvis en undersköterska som efter ett antal yrkesår vill vidareutbilda sig till sjuksköterska, eller helt byta spår ska ha förutsättningarna att göra det. föreslår ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. Paketet innehåller – likt det som presenterats i budgetpropositionen – höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och studiestartsstöd samt ändrade återbetalningsregler. För att fler ska ta steget att vidareutbilda sig under sitt arbetsliv och bygga upp kompetens som motsvarar arbetsmarknadens behov vill införa ett omställningsavdrag. Omställningsavdraget ska innebära att människor kan få ett skatteavdrag för sina utbildningskostnader. Avdraget bör utformas för att rikta möjligheten till de som har störst behov av att bygga på sin kompetens och öka sin anställningsbarhet – grupper med låga inkomster eller där sjukskrivningstalen är höga. De utbildningskostnader som ger rätt till avdrag ska avse bristyrken eller liknande vidareutbildning med mycket stor anställningsbarhet såsom exempelvis att ta C- eller D‑körkort. skulle ett sådant avdrag bidra till att ytterligare kompletterande yrkesutbildningar växer fram, vilket i sig vore positivt för kompetensförstärkningen av svensk arbetsmarknad. Avdragets exakta utformning och avgränsning kommer behöva utredas innan det genomförs. Skattelättnad för företag som köper utbildning till sina anställda Möjligheterna för arbetsgivarna att investera i sina anställdas utbildning behöver förbättras. Därför vill införa en skattelättnad för företag som köper utbildning till sina anställda så att det blir mindre kostnadskrävande att investera i sina medarbetare. Ett sådant avdrag skulle innebära att arbetsgivaren skulle kunna få tillbaka en del av kostnaden för sina köp av externa kurser, genom att dra av motsvarande belopp från sitt skattekonto. Avdragets exakta utformning och avgränsning kommer behöva utredas innan det genomförs. Ge högskolan ett omställningsuppdrag Eftersom fortbildning och kompetensutveckling ofta behöver ske på högskola eller universitet, för den som har en högre utbildning, behöver utbildningarnas längd, studietakt och distributionsform vara anpassade till yrkesverksammas behov. ska högskolan och i sin dimensionering beakta arbetsmarknadens behov, men uppdraget har tolkats alltför snävt. Tillgång till kompetensutveckling under hela arbetslivet är en central fråga och finns stora brister. Högskolan och universiteten bör därför ges ett ytterligare förstärkt uppdrag att tillgodose behovet för yrkesverksamma i sitt utbud. De förändringar som regeringen genomförde med krav från är inte tillräckliga.