mot · H8022551 · 2020-10-05 00:00:00 — En studie av statsvetenskapliga institutionen vid konstaterade att inte mycket hade förbättrats. Dessa kritiska utvärderingar ledde dock inte till några förändringar av problematiken i sak. Verksamheten, som dittills varit en testverksamhet, kom istället att permanentas. Bestämmelserna ger de svenska partierna friheten att välja sina samarbetspartners under förutsättning att mottagarorganisationerna arbetar för en demokratisk utveckling. I praktiken har från liberalt håll kritiserats för att stödja separatistgrupper i , för samarbete med diktaturer och socialistiska länder som gått i riktning mot diktatur såsom , liksom det colombianska , fortfarande med hammaren och skäran som symbol och med historiska band till . Från sida kan vi konstatera att vi sökt få tillgång till dessa medel för att stärka verkliga demokratiska rörelser, men avvisats varje gång på lösa grunder, i kontrast mot vad andra partier fått medel till. Problemen med partinära bistånd är en naturlig konsekvens av att svenska partier får skänka skattemedel till sina ideologiska allierade i andra länder, som andra partier kan utestängas. Vi konstaterar att det här systemet inte fungerar väl. yrkar därför på dels att det partinära biståndet tillgängliggörs för samtliga riksdagspartier i förhållande till antal mandat, dels att den löpande kontrollen förbättras. Efter en förbättrad löpande kontroll och utvärdering av det partinära biståndet är det viktigt att överväga om eller i vilka former stödet ska finnas kvar. Miljö, klimat och energi Känsliga naturområden som regnskog måste brukas med stor försiktighet. Den tropiska skogen bedöms rymma mellan av alla jordens växt- och djurarter men utgör en viktig ekonomisk resurs för befolkningen. När omfattande skogsarealer huggs ned och omförs till betes- eller jordbruksmark riskerar detta att leda till att arter försvinner, till att det lokala och regionala klimatet förändras, till att grundvattennivåerna förändras och till att erosionen ökar. Avskogningen medför också omfattande utsläpp av koldioxid. Därför är det viktigt att verka dels för att stora delar av de tropiska och subtropiska skogarna ska kunna skyddas, men även att utveckla metoder för hållbart brukande av övriga delar, något som är mycket svårare beträffande tropiska eller subtropiska skogar än beträffande nordliga barrskogar. I många geografiska zoner kan planterad skog på marker där skogen försvunnit minska trycket på kvarvarande naturliga skogar, bidra till bindande av kol från atmosfären och till bättre lokalklimat samt utgöra grund för industriell verksamhet som kan skapa arbeten utanför storstäderna. och är världsledande beträffande anläggning och hållbart nyttjande av skog och även beträffande uppbyggnad av träbaserad industri, inte minst sågverk. Vi har också en lång erfarenhet från biståndsarbete inom detta område. Den här kompetensen är nu mer behövd än kanske , när befolkningen ökar och klimatet förändras. behöver därför hävda sin tidigare roll som ledande biståndsland inom dessa områden. En del av de medel som nu använder till att stödja den gröna klimatfonden och liknande fonder, bör överföras till bilaterala projekt med inriktning på återbeskogning av degenererade marker, skogsskötsel och förädling av skogsprodukter. Det pågår ett flertal projekt i som i samarbete med byar återplanterar värdefulla trädslag som till exempel . Detta kan rädda många skogar, som annars bedöms ha så lågt värde för ortsbefolkningen att de omförs till annan användning. bör stötta sådana projekt. Klimatförändringar är ett globalt problem. Offentliga medel som avsätts för att bekämpa klimatförändringar bör riktas dit där de gör mest nytta. Studier visar att utsläppsminskningar i är betydligt mindre kostnadseffektiva jämfört med motsvarande minskningar i utvecklingsländer. Detta gäller särskilt energifrågor och utvinning eftersom många utvecklingsländer fortfarande förlitar sig på kolkraft och ökar sin förbrukning i takt med att befolkning och välstånd ökar. vill därför anta en målsättning om att av det bilaterala biståndet används inom området miljö, klimat och energi. har långvarig erfarenhet av tekniskt bistånd inom inte minst jord- och skogsbruk med tillhörande förädlingsindustri och denna kompetens bör utnyttjas i ett utökat bilateralt bistånd till ett mindre antal utvalda länder. har också stor kompetens beträffande elproduktion från framförallt vattenkraft, vilket är en stor bristvara i de flesta fattiga länder, som bromsar nästan all industriell utveckling. Regeringen bör även utreda om samarbetar med utvecklingsbanker och ‑fonder som finansierar byggande av ny kolkraft samt avveckla sådant samarbete. Ekonomisk utveckling inklusive jord- och skogsbruk Ökad sysselsättning och ekonomisk utveckling är avgörande för att länder ska kunna bli oberoende av bistånd. Om utvecklingsländer ska få en chans till ekonomisk tillväxt är handelslättnader av olika slag en viktig åtgärd. Ökad tillgång till EU:s inre marknad är en viktig faktor i detta avseende. EU bör villkora förbättrade handelsvillkor med krav på insatser mot korruption och kapitalflykt. Att skapa ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer är behäftat med ett antal svårlösta problem. Dessutom ser situationen väldigt olika ut från land till land. Viktiga funktioner som tillgång till kust och hamnar, infrastruktur såsom el, vägar och järnvägar, naturresurser, interna konflikter och kvaliteten på det politiska ledarskapet är ofta svagt utvecklade i de minst utvecklade länderna. Till detta kommer ofta förekomsten av interna konflikter och bristande kvalitet på politiskt ledarskap och administration. Därför måste också åtgärderna för att skapa tillväxt anpassas för varje lands unika situation. I länder som , och är den interna konkurrensen så intensiv att företag som bara verkar på hemmamarknaden ändå tvingas till kontinuerlig utveckling. I många , däremot, är den inhemska konkurrensen begränsad och även mycket ineffektiva företag kan överleva. Till detta bidrar även att marknaderna ofta är skyddade, med sådant som importrestriktioner, klientförhållanden och korruption. Studier har visat att export leder till ökad produktivitet för afrikanska företag. långsiktiga utvecklingsbistånd bör därför fokusera på att hjälpa utvecklingsländer att bygga inte bara småföretag utan även konkurrenskraftiga företag med potential att etablera sig på exportmarknaden. Jordbruksutveckling är ett av de bästa verktygen för att bekämpa extrem fattigdom, öka det gemensamma välståndet och tillse att de 10 miljarder människor som förväntas leva på jorden får mat. Tillväxten inom jordbrukssektorn är två till fyra gånger effektivare vad gäller att höja inkomsterna bland de fattigaste, jämfört med andra typer av insatser. av de fattigaste arbetande vuxna lever på jordbruk. Utveckling av jordbruket är även avgörande för den ekonomiska tillväxten i många av världens fattigaste länder. I många länder kan även skogsbruk bidra till sysselsättning utanför storstäderna, men ett långsiktigt skogsbruk förutsätter lönsamhet. Tyvärr tenderar fattiga länder att exportera virke obearbetat, vilket gör att merparten av arbetstillfällena och förädlingsvärdet som virket ger upphov till, hamnar utanför landet. blir intäkterna i ursprungslandet otillräckliga för att finansiera skogsskötseln. Inom både jordbruks- och skogssektorn är en utvecklad förädlingsindustri ett viktigt verktyg för lokal och regional utveckling, vilket i sin tur är mycket viktigt för att minska migrationen mot storstäder. har mycket goda förutsättningar för att kunna bidra med expertis inom dessa områden och bör lägga större fokus i biståndet på dessa frågor såväl genom bilateralt bistånd som genom samverkan med FAO. Vatten, hälsa och sanitet Tillgången till rent vatten och sanitet är en avgörande faktor för hälsa och utveckling i fattiga länder. Bristen härpå drabbar kvinnor och barn extra hårt. I många utvecklingsländer vandrar kvinnor långa sträckor för att hämta vatten som i många fall är förorenat. 884 miljoner människor saknar tillgång till rent vatten och 2,3 miljarder människor har inte tillgång till grundläggande sanitet. avföring innehåller nästan en miljon bakterier och 10 miljoner virus. När avföring inte hanteras säkert riskerar därför vattenkällor, närmiljö och matproduktion att förorenas. Nästan 290 000 barn dör av diarrésjukdomar orsakade av smutsigt vatten och dålig sanitet. Tillgång till rent vatten, säker sanitet och hygien är grundläggande förutsättningar för människors överlevnad, hälsa, jämställdhet, utbildning, välfärd och ekonomisk produktivitet. Svenskt bistånd bör sträva efter att bidra till förbättring av dessa förutsättningar. Att förebygga smittsamma sjukdomar sparar både pengar och lidande. Exempelvis är hiv och aids angelägna problem som måste bemötas med framförallt preventiva metoder. Förutom det mänskliga lidandet kan hiv/aids komma att mycket kraftigt belasta utvecklingsländers ekonomi på lång sikt. fick uppskattningsvis 19,9 miljoner spädbarn inte grundläggande vaccinationer såsom exempelvis DTP-vaccin. av dessa barn lever i 10 länder: , , , , , , , , och . vaccinerades 65 miljoner barn, ofta med av vaccinalliansen sponsrat vaccin. Efter att Gavi skapades har organisationen bidragit till att vaccinera 760 miljoner människor och uppger sig ha räddat mer än 13 miljoner liv. Initiativet till Gavi togs av och . är en av de ursprungliga donatorerna och har gjort utfästelser om 2016–20. Att tilltron till vaccin växer och att de fattigaste ländernas befolkning vaccineras, är av största betydelse för alla människor på jorden, inte minst i tider då världsomfattande epidemier förefaller öka. vill därför att bidrag till Gavi ligger kvar på samma nivå som perioden –20. slår fast barns rätt till utbildning. Att lära sig läsa och skriva är förutsättningar för ett självständigt liv. Utbildning kan bana vägen för att ta sig ur fattigdom och utsatthet; detta gäller särskilt flickor. Studier visar att utbildning bland flickor ger större självständighet, fördröjer familjebildningen och minskar problemet med överbefolkning. Utbildningsinsatser ska prioriteras till de minst utvecklade länderna och till återuppbyggnad av skolor i områden som destabiliserats av konflikter. Grundskola är inte tillräcklig utbildning. I de allra flesta fattiga länder går redan såväl pojkar som flickor åtminstone i skola. Det som oftare saknas är yrkesutbildning och sådan är fundamental för att länderna ska kunna gå vidare i ekonomisk utveckling. har tidigare bidragit till yrkesutbildningar i många länder inom jord- och skogsbruk med tillhörande förädlingskedjor. Denna verksamhet är efterfrågad i åtminstone flera och behöver återupptas. anser därför att yrkesutbildning ska ges högre prioritet inom biståndet. Landsbygd, miljonstäder och mindre städer – regional utveckling inom biståndsländer De flesta stater i blev självständiga och bodde de flesta av deras medborgare på landsbygden. I detta avseende pågår en mycket snabb förändring. Enligt beräknas antalet invånare i ha ökat med 550 miljoner invånare, men beräknas ökningstakten vara den dubbla. Den avtagande befolkningsökning som kan iakttas i många andra delar av världen, syns ännu inte i söder om . Kontinentens befolkning om 1,2 miljarder förväntas fördubblas till 2050 och av den ökade befolkningen väntas bo i stora städer. Bilden av fattiga på landsbygden i som når oss via massmedia, motsvarar allt mindre den verkliga, där fattiga i allt högre grad istället bor i ruckel längs vägarna eller i storstädernas slumområden. har redan 47 miljonstäder, varav 36 söder om , och de flesta av dessa städers befolkning har ökat med mellan 5 och 10 gånger . De miljömässigt utarmade zonerna runt städerna, där buskar och träd huggs till bränsle, där grundvattnet sjunker och där lufttemperaturen stiger eftersom skuggan från träden försvunnit, kan förväntas växa mycket snabbt under . Risken för epidemier är också överhängande. framtid kommer i många avseenden att avgöras av hur dess storstäder utvecklas. Människor som flyr landsbygden i har ofta bara ett rimligt alternativ och det är just storstädernas slumområden. Storstäderna bildar dessutom avstamp för internationell migration. Genom att fördela en större del av biståndet till att utveckla mindre städer, kan bidra till att fler människor ges möjlighet att bosätta sig där, utan att förlora kontakten med släkt och hembygd. I dessa mindre städer måste befolkningsöverskottet från landsbygden kunna få yrkesutbildning och finna arbeten. Industrier, inte minst knutna till förädling av produkter från jordbruk och skogsbruk, måste utvecklas och därmed öka lönsamheten även i lantbruket. För att en sådan utveckling ska vara möjlig behövs regionala satsningar, där elektrifiering, järnvägar, vägar och utbildning, inte minst yrkesutbildning, är centrala delar. Bistånd i form av industriell utveckling är också oerhört viktigt. Det går inte att bortse ifrån att , som själv gått från mycket fattigt land till medelinkomstland och på , väljer att prioritera de här faktorerna i sitt bistånd. exempel gör intryck på mottagarländerna och många är säkert beredda att bortse från problemen med demokrati och mänskliga rättigheter i om de bara kan få ta del av en liknande ekonomisk utveckling som . utvecklade länder med väl utvecklad demokrati bör också erbjuda utvecklingsstöd inom de områden som prioriterar. vill därför att en större andel av biståndet ska gå till bilaterala projekt med syftet att stötta tillväxten i mindre städer och regionalt viktiga hållbara industrier. Efter att frigjorde sig från det sönderfallande kommunistiska blocket gav ett mycket stort bistånd till deras återuppbyggnad. Detta bistånd har successivt kunnat minska, efter hand som länderna kommit på fötter igen. gav i bistånd till länder i och dess närområde. Mycket av detta stöd har gått till projekt inom media, demokratiskt deltagande, offentlig administration och civilsamhällesorganisationer, men även till investeringar i infrastruktur och bankväsende. Länderna i och dess närområde är inte underutvecklade och det pågår, förutom flyktingsituationen i och kriget i östra , inga allvarliga humanitära kriser. Flera av de berörda länderna får betydande stöd via EU. anser därför att det svenska stödet till närområde kan minskas. Det är rimligt att stöd till dessa länder sköts på EU-nivå snarare än som en del av det svenska biståndet. Att den regionala strategin har som mål att flera av dessa länder skall erhålla EU-medlemskap ser vi dock som problematiskt. Unionen har redan ett antal medlemsstater som vid inträdet inte uppfyllde de formella kraven, vilket fått allvarliga följder. Anslutningsstödet till länder som arbetar för att bli medlemmar i undergräver i praktiken Köpenhamnskriterierna, om länder som är i behov av stöd tillåts inträde. Religionsfrihet och de kristnas situation ska i internationella sammanhang stå upp för religionsfrihet. ska exempelvis inte rösta fram kandidater till chefstjänster i internationella organisationer som inte står bakom friheten att tro som man själv vill och friheten att avsäga sig sin religion om ens tro förändras. I många länder är människor utsatta för religiösa förföljelser. Det gäller inte minst kristna grupper i muslimska länder, men även exempelvis muslimska grupper i . I sådana länder bör prioritera stöd till de förföljda grupperna. För många asylsökande blir livet i inte vad de hoppats. Människosmugglarnas affärsmodell bygger inte sällan på löften, lögner och överdrifter om vad migranter kan förvänta sig. Kunskapsläget om svensk kultur, hur det svenska samhället fungerar och vilka kompromisser som personer från kulturellt avlägsna länder tvingas till i är ofta bristfälligt. Möjligheten till egen försörjning för många asylsökande från sådana länder är liten. Det faktum att många asylsökande aldrig finner sin plats i speglas också av statistiken över utflyttningar och frivilligt återtagande av asylansökningar. har tiotusentals personer valt att återvända till , och , medan ytterligare tiotusentals har rest i motsatt riktning. Antalet som frivilligt återtar sina asylansökningar har också ökat kraftigt och uppgick till 5 800 och återtog sammanlagt över 18 000 personer sina ansökningar. Anledningen till att asylsökande väljer att återvända är sannolikt samma som varför man väljer att lämna sina hem. Det huvudsakliga skälet för 7 av 10 irreguljära migranter som reser genom exempelvis är ekonomiskt. Some of the key issues pushing respondents to to are economic: lack of livelihoods, the difficulty of finding income-generating activities, the necessity of providing for their family and improving their material situation. This applies to refugees and migrants along the Western as well as the Eastern routes through . När förhoppningarna om arbete och goda inkomster inte infrias väljer sannolikt många att återvända. är säkra på att fler personer skulle vilja återvända, men att de behöver viss hjälp. Eftersom asylsökande som tillhör gruppen med låg integrationspotential belastar den offentliga ekonomin med mycket stora belopp, så innebär varje krona som satsas på att stödja återvändande också en mycket stor offentligfinansiell besparing. Regeringen bör därför arbeta fram förslag till en hjälpmekanism för personer med uppehållstillstånd eller svenskt medborgarskap som önskar återvända till sina ursprungliga hemländer. Hjälpen kan exempelvis bestå av utbildning för barn eller vuxna, stöd för att hitta arbete eller starta företag, för att ordna bostad eller andra praktiska omständigheter. Mekanismen ska vara flexibel och anpassa stödet till den sökandes behov, men hålla sig inom för bistånd genom att endast finansiera kostnader i mottagarlandet. Stödet ska vara till för den som levt i lagligt men inte funnit sin plats. Krav på mottagande och humanitär behandling av återvändande En förutsättning för att svensk invandringspolitik ska fungera är att människor som inte erhåller uppehållstillstånd, som får indraget uppehållstillstånd eller som önskar återvända till sina hemländer också tas emot av dessa. bör därför sluta avtal med alla mottagarländer av svenskt bistånd om återvändande för dem av deras medborgare som fått avslag på asylansökan eller indraget uppehållstillstånd i . Biståndet till länder som inte skrivit under sådant avtal skall avbrytas. Olämpliga mottagare, korruption och avbrott i betalningar Det ska aldrig löna sig att missköta ett lands ekonomi eller se mellan fingrarna med korruption och förskingring. Denna ambition är tyvärr inte alltid förenlig med viljan att prioritera de minst utvecklade och fattigaste länderna eftersom dessa ofta brister i kapaciteten att hantera biståndsmedel. Det är därför viktigt med ett flexibelt bistånd anpassat efter den situation som råder i olika länder, där bistånd till länder med svaga institutioner i första hand bör gå genom icke-statliga organisationer. måste frysa utbetalningar så fort en skälig misstanke finns om att pengarna försvinner till korruption. Bistånd till länder som återkommande visar sig hantera biståndet felaktigt bör avbrytas. Nedan är tre exempel på bistånd som bör anses olämpliga och där åtgärder krävs för att förhindra upprepning. fryste Sida utbetalningarna till organisationen Fund (AECF), efter att en fördjupad revision visat att organisationens toppskikt använt en stor del av medlen till löner och förmåner. har samarbetet med organisationen () avbrutits av samma skäl. Transaktionskostnader används ofta som en indikator på biståndets effektivitet. Många av Sidas partners publicerar varken sina totala lönekostnader eller hur mycket personer i ledande ställning tar ut i lön. ser detta som oacceptabelt. Regeringen måste begära av Sida att se till att mottagare av svenskt bistånd redovisar utbetalade löner och förmåner på ett sådant sätt att storskaligt missbruk inte kan förekomma. Exempel 2 Den palestinska myndigheten avslöjade en avgången minister i den palestinska samlingsregeringen omfattande korruption inom den palestinska myndigheten. Ministern hade påtalat problemen för premiärministern, utan att få gehör. I ett Facebookinlägg förklarade han att han valt att avgå eftersom:”It was not possible nor permitted to carry out any useful action to reduce corruption, or improve the services provided to our people … the well-qualified and non-corrupt officials continued to be removed, while those suspected of corruption had their positions strengthened.” Andra rapporter har visat att upp till hälften av den palestinska myndighetens budget förskingras . En studie från for Policy and visar att av palestinierna ser den palestinska myndigheten som korrupt. Den palestinska myndigheten har också enorma problem med mänskliga rättigheter. Förtrycket av yttrandefriheten och terroriserandet av den egna befolkningen fortsätter, utan att straff för detta utmäts. Kvinnor utsätts för diskriminering och våld och i fortsätter Hamas att låta så kallade domstolar mäta ut dödsstraff och genomföra offentliga avrättningar. Myndigheten har deltagit mycket aktivt i spridandet av antisemitiska konspirationsteorier och hat mot judar. Skolmaterial som glorifierar våld och martyrskap och uppmanar barn att bokstavligen offra sina liv i religionens namn har lett till att beslutat att frysa en del av sitt bistånd. Även har fattat liknande beslut. Trots allt detta fortsätter genomföra utbetalningar. Det svenska biståndet till den palestinska myndigheten uppgår enligt oberoende bedömare till vilket inkluderar både bilateralt och humanitärt stöd och stöd till civilsamhällesorganisationer. är mycket skeptiska till att inom det bilaterala stödet betalades ut till projekt inom konst, dans, cirkus och media . Vi ställer oss också frågande till om Sida klarade att följa upp det individuella projektbaserade stödet till 76 olika civilsamhällesorganisationer . Med tanke på de enorma problemen med korruption bör även en viss tveksamhet till de stora investeringar som gjorts i infrastruktur finnas. anser att bidraget till den palestinska myndigheten skall upphöra under de omständigheter som råder. Exempel 3 Internationella biståndsfonder – () är ett av världens mest fattiga och korrumperade länder, nerslitet efter flera årtionden av krig och religiöst förtryck. () är ett instrument som upprättades för att stödja återuppbyggnaden av landet efter fall. Fonden har spenderat 10 miljarder USD sedan den upprättades och en del av pengarna används till något som liknar budgetstöd. En oberoende granskning publicerad av Special Inspector General for Reconstruction (Sigar) 2018 pekar på ett antal mycket allvarliga problem med hur fonden skötts. Återkommande kontroll av betalningsmottagare har inte genomförts, och det har inte heller funnits någon mekanism för att ge biståndsgivare information om när eventuella kontroller genomförts, trots avtal som föreskriver detta. De afghanska myndigheterna har inte klarat av att avlägga korrekta rapporter över hur medel använts. Fonden har regelmässigt betalat ut löner till anställda utan att kontrollera att listade personer verkligen finns och verkligen är anställda. Det har vidare funnits alldeles för stora frihetsgrader i hur afghanska myndigheter fått använda medlen och varken givare eller har haft befogenhet att stoppa pågående projekt. bidrar med en halv miljard , och betalningarna fortsätter trots att vet att mycket av pengarna försvinner i korruption som i sig förvärrar situationen i landet. Sida motiverar fortsatta utbetalningar med att givarländerna, och den afghanska regeringen har kommit överens om att sjösätta en antikorruptionsplan. vill istället att utbetalningarna skall frysas tills planen kan påvisas ha gett effekt. har i frågor till statsrådet lyft avslöjanden om att svenskt bistånd går till islamistiska Muslimska biståndsorganisation och dess olika underorganisationer. Islamic Relief är en av Muslimska två tongivande biståndsorganisationer.