ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021782 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om inga fler dödsolyckor och tillkännager detta för regeringen. dog det runt 50 personer i olyckor på arbetsplatser och av dessa återfinns 11 personer i byggbranschen. Det är oerhört viktigt att arbetsmiljöfrågorna prioriteras på byggarbetsplatser runt om i landet. Till stor del beror det ökande antalet dödsolyckor och allvarliga tillbud på det allt högre tempot i byggandet och på arbetsplatserna. Detta leder i sin tur till att arbetsgivarna bortprioriterar det systematiska arbetsmiljöarbetet. Det finns även brister i hur skyddsombud på olika nivåer bemöts och många hindras i sitt viktiga arbete för en säker arbetsmiljö. framförs det argument som att slarv hos enskilda individer, lönesystem och attityder ligger bakom utvecklingen. Självklart ska den anställde följa gällande föreskrifter och parterna ska ta sitt ansvar. De är dock inte orsaken till den utveckling vi nu ser. Istället beror den på att många arbetsgivare inte tar sitt ansvar utan istället prioriterar kortare byggtider, uppsplittrade byggarbetsplatser och högre vinst. har under flertalet år konstaterat, genom rapporter från skyddsombud, att systematiskt arbetsmiljöarbete med riskbedömningar saknas i mycket stor utsträckning. Deras bild är att detta är situationen runt om i hela landet. Arbetsmiljölagens 6 kapitel 4 § anger att Skyddsombud ska delta vid planering av nya eller ändrade lokaler, anordningar, arbetsprocesser, arbetsmetoder och av arbetsorganisation liksom vid planering av användning av ämnen som kan medföra ohälsa eller olycksfall. Skyddsombud ska vidare delta vid upprättande av handlingsplaner enligt 3 kap. 2 a §. För att komma tillrätta med dödsolyckor och tillbud så behöver det genomföras en rad olika åtgärder för att stärka det systematiska arbetsmiljöarbetet och rikta fokus på en säker arbetsmiljö, bland annat: Skärp straffen i gällande lagstiftning så att fler kan fällas för arbetsmiljöbrott. Här kan nämnas det fall med ett broras i där tolv personer skadades i samband med olyckan, varav sex fick allvarliga skador. Åklagaren beslutade att inte väcka åtal då ansvarsfrågan inte kunde utredas rent straffrättsligt. Straffsanktioner ska kunna utdömas av om skyddsombud inte tillåts vara med i riskbedömningen enligt arbetsmiljölagen 6 kap. Rätten till eventuellt skadestånd till den fackliga organisationen ska kvarstå. Längre utbildning för byggarbetsmiljösamordnare (platschef) (Bas-U) krävs. är den endast lång medan skyddsombud utbildas . Det behövs också en förändring i arbetsmiljölagen och föreskrifter som ger Bas-U skyldighet att samverka med utsedda skyddsombud. Ökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud hos små och medelstora företag som saknar skyddskommitté. Fler inspektioner på byggarbetsplatser behövs. Regeringen måste prioritera resurser till . Regeringen måste ge i uppdrag att samla arbetsmarknadens parter för att vi tillsammans ska ta fram åtgärder så att det systematiska arbetsmiljöarbetet fungerar enligt lagar och regler som gäller .
mot · H8021783 · 2020-10-02 00:00:00 — Utökat skydd mot föreningsrättskränkning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddet i medbestämmandelagen mot föreningsrättskränkning bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. I medbestämmandelagen 8 § framgår att föreningsrätten skall lämnas okränkt. Kränkning av föreningsrätten föreligger, om någon på arbetsgivar- eller arbetstagarsidan vidtager åtgärd till skada för någon på andra sidan för att denne har utnyttjat sin föreningsrätt eller om någon på ena sidan vidtager åtgärd mot någon på andra sidan i syfte att förmå denne att icke utnyttja sin föreningsrätt. Sådan kränkning föreligger även om åtgärden vidtages för att åtagande mot annan skall uppfyllas. Att rätten att ingå i och verka för en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation ska lämnas okränkt torde vara självklart och djupt rotat i . har dock fler och fler slagit larm om att misstänkt kränkning av föreningsrätten framkommit, nu senast vid en av utlyst strejk i . Utifrån dagens tillämpning av lagstiftningen ska den som fått sin föreningsrätt kränkt göra sannolikt att föreningsrättskränkning förekommit. Kan arbetstagaren eller arbetsgivaren göra detta skiftar bevisbördan över till den andra parten att påvisa att kränkning ej skett. Det kan exempelvis vara mycket svårt att göra sannolikt att en arbetstagare blivit hindrad av sin arbetsgivare att delta i strejk eller blivit uppsagd på grund av sitt fackliga engagemang. Ofta förekommer också kränkningar genom hot i samtal, där arbetstagaren uppmanas upphöra med sin fackliga verksamhet eller lämna sitt fackförbund. Utan en tydlig åtgärd tagen mot arbetstagaren som man kan koppla till kränkningen. Detta skapar ett ojämnt maktförhållande, där den utsatta parten står i underläge mot den kränkande parten, och gör målen mycket svåra att driva. Medbestämmandelagens intention om att skydda föreningsrätten riskerar att falla bort om lagstiftningen skyddar den som utövat kränkningen. Vi ser därför ett behov av att se över skyddet för den utsatte.
mot · H8021784 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagstöd och sanktioner mot användandet av avställda fordon och tillkännager detta för regeringen. Ett problem som har blivit vanligt är att avställda fordon används i kriminell verksamhet. Ett avställt fordon är ett fordon där ägaren anmält till Transportstyrelsen att denne inte avser att använda det. När ett fordon är avställt betalar ägaren inte fordonsskatt eller trafikförsäkring för sitt fordon. Det rör sig ofta om bilar som har körförbud och har bötfällts otaliga gånger. Som regel gäller att ett avställt fordon inte får brukas (17 § lagen om vägtrafikregister). Man får bara köra ett avställt fordon till och från besiktning och ska då köra kortast lämpliga väg. Att medvetet låna ut ett sådant fordon utgör brott enligt både fordonsförordningen och lagen om vägtrafikregister. Problemet är att det finns många fordon som på papperet ägs av så kallade ”bilmålvakter” som ofta har stora skuldberg och domar. De lånar i sin tur ut bilarna till kriminella. Körkortslösa förare som dessutom kan vara påverkade av både det ena och det andra, som de utför diverse övriga brott är ett bekymmer som finns överallt. Deras verksamhet underlättas av att de kan använda avställda fordon. Problemet är svårlöst. Det finns helt enkelt inga tydliga lagar som ger polisen stöd för hur de ska agera när de beslagtar ett olovligen framfört avställt fordon. De poliser som jag träffar uttrycker stor frustration över att de ena dagen kan beslagta en bil, får se att den rullar i trafiken igen och tredje dagen kanske beslagtar den på nytt – med en ny förare och fortfarande helt oskattad. På så sätt kommer polisen inte åt de riktiga bovarna utan det blir målvakten som återigen samlar in ytterligare en bot. Dagens lagstiftning gör det helt enkelt svårt för polisen att komma åt brottslingar som använder sig av avställda fordon i sin kriminella verksamhet. De poliser jag träffat tycker att det borde bli lättare att helt enkelt beslagta och förverka bilar om de vid upprepade tillfällen används vid brott, även om de misstänkta personerna skiljer sig åt och inte är laglig ägare till bilen. Det finns ett stort behov av en översyn av lagstiftningen kring sanktioner mot olovligt framförda avställda bilar.
mot · H8021785 · 2020-10-02 00:00:00 — Satsningar på ökat byggande ger ökad sysselsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat byggande för ökad sysselsättning och tillkännager detta för regeringen. Det råder bostadsbrist i stort sett i hela landet. Marknaden har uppenbart inte lyckats svara mot människors behov av bostäder som de kan efterfråga, därför har den S-ledda regeringen infört ett investeringsstöd för att få fram fler hyresrätter som normalinkomsttagare kan efterfråga. Ett stöd som varit så pass efterfrågat att det ytterligare utökas i årets budget för att det ska räcka till. har vi sett att arbetslösheten ökar i och med att pandemin bröt ut . Ett traditionellt sätt att öka sysselsättningen är att satsa på nybyggnation och renoveringar av bostäder samt satsningar på infrastruktur. Därför är det önskvärt att de statliga stöd som riktas mot just dessa sektorer anpassas för att stimulera svensk arbetsmarknad med liknande krav som finns i investeringsstödet. Rätt riktade insatser mot svensk arbetsmarknad ger inte bara nya och upprustade bostäder utan skapar också möjligheter för lärlingar att få sin utbildning klar och hålla sysselsättningen uppe i byggbranschen. Sedan gammalt vet vi också att rätt riktade insatser skapar efterfrågan i andra sektorer än enbart byggbranschen, en byggnadsarbetare sätter tre andra i arbete.
mot · H8021786 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av knivlagen i syfte att skärpa straffen och tillkännager detta för regeringen. drev vi socialdemokrater på för att minska antalet illegala vapen. Då krävde vi, tillsammans med bland annat Skånepolisen, att minimistraffet för grovt vapenbrott skulle höjas. Detta för att ge polisen bättre verktyg för att bekämpa grova vapenbrott genom tex telefonavlyssning. drev vi på för ett särskilt straffansvar för den som olovligen förvarar skjutvapen åt andra. Det är bra och nödvändigt med de skärpningar som har gjorts, både 2014 och 2017. Inte minst gäller det skärpningen av straffet för olaga vapeninnehav till . Det innebär i praktiken att om går du ut på gatan med ett olagligt vapen så kommer du inte hem förrän tidigast . Detta är som sagt bra, men inte tillräckligt. Därför var det positivt att regeringen presenterade en lagrådsremiss som tar ytterligare steg i bekämpandet av de illegala vapnen. Det handlar om ytterligare straffskärpningar för vapenbrott och brott kopplat till sprängningar. Lagförslaget kommer bland annat innebära att nya brott införs, som straffen för vapensmuggling och smuggling av explosiva varor skärps. Den nya lagstiftningen kan förhoppningsvis träda i kraft . Mycket fokus har med andra ord lagts på våld kopplat till skjutvapen medan knivvåld har hamnat i skymundan. Knivvåldet är ett utbrett och växande problem på många håll. På till exempel har antalet fall med svåra knivskador ökat . Preliminära siffror från visar att 828 personer fick sjukhusvård efter knivangrepp . 148 behandlades för skottskador. Skärpta straff är inte en patentlösning för att bekämpa brottslighet, men det är inte proportionerligt med böter om man går omkring med stora knivar på stan. En översyn av knivlagen, med syfte att skärpa straffen, är därför nödvändig.
mot · H8021787 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av gällande lagstiftning som berör och tillkännager detta för regeringen. trädde kustbevakningslagen (2019:32) i kraft som innehåller bestämmelser om direkta och indirekta brottsbekämpning. Enligt lagen får i ett enskilt fall ingripa, även om brottet inte ingår i den direkta brottsbekämpningen. Ett sådant ingripande får göras av en kustbevakningstjänsteman efter en förfrågan om biträde i ett enskilt fall från till eller , eller eller till . I stort motsvarar dessa befogenheter även lagstiftningar och förordningar som reglerar verksamhet. Dock finns inga bestämmelser i smugglingslagen som motsvarar 3 kap. 9 § och 14 § kustbevakningslagen, som ger befogenhet att göra en undersökning, besluta om avspärrning och besluta om förbud att flytta föremål. Varken smugglingslagen eller någon annan författning som reglerar brottsbekämpande verksamhet innehåller bestämmelser om indirekt brottsbekämpning motsvarande 4 kap. kustbevakningslagen. I arbetet med att bekämpa brottslighet och kriminalitet är det viktigt att samhällets samtliga myndigheter ges befogenheter att arbeta dels samfällt och organiserat, dels utifrån adekvat och effektiv lagstiftning. befogenheter bör således utvidgas att även omfatta indirekt brottsbekämpning på samma sätt som . ClasGöran (S)
mot · H8021788 · 2020-10-02 00:00:00 — Skydd för gemensam egendom ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom och tillkännager detta för regeringen. Den privata äganderätten har ett gott skydd i grundlagen. Det gemensamma, offentliga ägandet har det däremot inte. En knapp politisk majoritet kan med ett enkelt beslut sälja ut gemensam egendom, gemensamma tillgångar som byggts upp och som i många fall spelar en viktig roll för att bära upp en solidarisk och jämlikhetsinriktad samhällsmodell. Vi har upplevt hur borgerliga partier, eldade av fundamentalistisk privatiseringsiver och utan föregående konsekvensanalyser i stat och kommuner, sålt ut sådan gemensam egendom – statliga företag, allmännyttiga bostadsbestånd, apoteksverksamhet, skolor med mera. Privatisering och ”marknadisering” har också genomförts av sådant som är att betrakta som myndighetsutövning. Privatiseringen av är ett exempel på detta. I mer än ett fall har gemensam egendom, som skolor och förskolor, slumpats bort till vrakpriser. Gemensamt kapital har förskingrats och nya ägare, inte sällan riskkapitalbolag med säte i skatteparadis, har snabbt kunnat berika sig. Till saken hör att det i de flesta fall är svårt, i vissa fall i praktiken näst intill omöjligt, för en ny politisk majoritet att återställa det gemensamma ägandet. Nyliberalt inspirerade majoriteter må vinna sin makt i demokratiska val, men en fråga är om man tydligt sökt och fått mandat för dessa privatiseringar. Privatiseringspolitiken leder så gott som undantagslöst till att redan rika blir ännu rikare och att inkomst-, förmögenhets- och inflytandeklyftorna ökar. På de områden som bör betraktas som naturliga monopol – det gäller bland annat järnvägen, elmarknaden och postverksamheten – har avreglering och privatisering dessutom lett till höjda priser och ökade kostnader för medborgarna. Grundlagarna skyddar privat egendom. De bör också erbjuda ett bättre skydd än vad som är fallet för gemensam egendom. Det är inte demokratiskt rimligt att gemensamt ägande som byggts upp kan avyttras så enkelt och lättvindigt som ofta sker. Det är naturligtvis inte önskvärt att förhindra varje utförsäljning av gemensam egendom, men är det nödvändigt att det finns demokratiska mekanismer som försvårar omfattande och ibland i det närmaste oåterkalleliga privatiseringar. Gemensam egendom måste få ett bättre demokratiskt skydd än som är fallet och bör fatta beslut om att utreda hur ett sådant förstärkt skydd för gemensam egendom skulle kunna utformas.
mot · H8021789 · 2020-10-02 00:00:00 — HLR i skolan – en livsviktig kunskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder för att säkerställa att alla högstadieelever har adekvata kunskaper i HLR, och detta tillkännager för regeringen. Hjärt-lungräddning (HLR) är en livsviktig kunskap. räddas många människor som drabbats av plötsligt hjärtstopp tack vare att personer i omgivningen är förtrogna med HLR och defibrillering. Bäst är naturligtvis om unga redan i skolan får lära sig grunderna i HLR, och i läroplanen finns HLR angivet som ett centralt innehåll i ämnet idrott och hälsa. Dock visar det sig att det skiljer en hel del mellan skolor, enligt , vilket rapporterade . På vissa skolor genomförs endast teoretiska genomgångar. Praktisk träning är emellertid viktigt för att elever ska utveckla färdighet och förtrogenhet. På andra skolor bejakar man inte att HLR är en färskvara, en kunskap som måste övas för att kunna upprätthållas. Därtill kommer emellanåt nya rekommendationer kring hur HLR bäst utförs, vilket kan motivera ytterligare repetition. Alla högstadieelever bör, oavsett var de bor och vilken skola de går i, få öva grunderna i HLR. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder för att säkerställa att alla högstadieelever har adekvata kunskaper i HLR och tillkännager detta för regeringen.
mot · H8021790 · 2020-10-02 00:00:00 — Förbättrade villkor för fjällräddare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de ekonomiska villkoren för landets fjällräddare och tillkännager detta för regeringen. har vi kunnat läsa om att rekordmånga väljer att söka sig till den svenska fjällvärlden. I skrivande stund är uppgifterna inte offentliggjorda, men på grund av att ännu fler valt att stanna hemma på grund av coronapandemin, finns det skäl att tro att innevarande år blir ännu ett rekordår. Detta är en utveckling som bör välkomnas av flera skäl. Det ger en betydligt mindre klimatpåverkan att upptäcka jämfört med att flyga utomlands på semester. Fjällturismen bidrar också positivt till den lokala ekonomin. Fjällvärlden är vacker, men kan också vara utmanande. Olyckor, sjukdomar, snabba väderomslag är händelser som riskerar att bli betydligt mer allvarliga och svåra för den enskilda att hantera när det inträffar i en fjällmiljö. Det är som ansvarar för räddningsinsatser i fjällvärlden. Till sin hjälp har polisen fjällräddningen som är organiserad under . Fjällräddningen bygger på insatser från frivilliga som bor i fjällområdet och som utbildas och delvis utrustas av polisen. Det finns omkring 400 fjällräddare fördelade på ett 30-tal enheter längs fjällkedjan. ställer höga krav på fjällräddarnas utrustning. Varje fjällräddare måste hålla med egen snöskoter med kälke, fyrhjuling med vagn och bil med släpvagn för transporter. Utrustningen behöver uppfylla vissa kriterier och vara helförsäkrad. Fjällräddare räddar liv och är en stor trygghet för alla som vistas i fjällvärlden. I takt med att fjällturismen växer blir fjällräddningen än viktigare. Det är därför både rimligt och i det allmännas intresse att undersöka vägar för att stimulera fler – och särskilt att de mest lämpade inte avskräcks på grund av höga investeringskostnader – att söka sig till fjällräddningen. saknas möjlighet för fjällräddare som redan gjort alla nödvändiga inköp att göra avdrag för dessa i deklarationen. I praktiken innebär det att enskilda fjällräddare tillhandahåller utrustning åt staten för relativt stora summor. En möjlighet är att göra en översyn av avdragsrätten för nödvändiga investeringar. Det är inte minst viktigt för att yngre fjällräddare ska våga ta lån, köpa utrustning och börja engagera sig i fjällräddningen.
mot · H8021791 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att öka försäljningen av skogsmark från och tillkännager detta för regeringen. äger ca , eller , av landets skogsmark. Om hela landet ska leva så måste det finnas förutsättningar för att människor och företag på landsbygden kan bedriva företag och skapa jobb. Att äger av landets skogsmark och inte säljer av mark till grannfastigheter och skogsägare i området hämmar utvecklingen. Det gör att många skogsägare inte kan expandera, vilket kan vara nödvändigt för att skapa rationella brukningsenheter och ett effektivt skogsbruk med tillräckligt stora skogar för att just kunna leva på skogen. Det hämmar utvecklingen och skapar inga mervärden för . Skogen skulle skötas minst lika bra i privatägo där lokala skogsägare kan utveckla sina skogar och skapa lönsamhet och tillväxt. Att ska äga marker som istället lokalbefolkningen kunde bruka och sköta hämmar utvecklingen på landsbygden. Därför behöver regeringen se över möjligheterna att öka försäljningen av skogsmark från .
mot · H8021792 · 2020-10-02 00:00:00 — En konkurrenskraftsjämförelse för lantbruket ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att redovisa en konkurrenskraftsjämförelse mellan svenskt lantbruk och övriga länders lantbruk i och tillkännager detta för regeringen. riksdag har tagit beslut om att genomföra en livsmedelsstrategi som skulle syfta till att stärka konkurrenskraften och höja matproduktionen i . För att följa utvecklingen och verkligen se om svenskt lantbruk stärker sin konkurrenskraft och att matproduktionen verkligen ökar så bör få i uppgift att sammanställa och redovisa konkurrenssituationen för de olika produktionsgrenarna inom svenskt lantbruk och jämföra konkurrenskraften med andra länders lantbruk i . Redovisningen behöver tydligt spegla vilka produktionsgrenar som tappar konkurrenskraft gentemot bönder och vilka produktionsgrenar som har stärkt sin konkurrenskraft.
mot · H8021793 · 2020-10-02 00:00:00 — Stärka rätten över privatägd skog ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samhället inte ska kunna lägga skydd eller inskränkningar på en privatägd skog utan att detta är förhandlat och förankrat hos skogsägaren och tillkännager detta för regeringen. privata skogsägare har genom mångårigt arbete både skapat tillväxt och produktion i sina skogar, men även genom olika skötselmetoder skapat stor biologisk mångfald. Trots att staten och genom lagar och regler gjorde mycket för att ta bort biologisk mångfald och tvinga fram ensidig gran- eller tallskog så har de privata skogsägarna lyckats bibehålla värdefulla biotoper och träd. Det blir då mycket anmärkningsvärt att nu staten återigen ska försöka styra utvecklingen och gå in och konfiskera privata skogar och enskilda träd utan någon dialog och ersättning till skogsägaren. Istället borde staten be om ursäkt för att man genom lagar och regler gjorde skogsägare till lagbrytare men tack vare enskilda skogsägares kunnande och mångfald i skötselsätt så har den biologiska mångfalden överlevt. Staten och använder sig av det öppna systemet som kallas träd/artportalen numera ändrat till Artportalen, där vem som helst kan registrera in träd som sedan läser av och skickar brev om till skogsägaren. Det här är ju ett nytt sätt som en myndighet tillämpar i sitt arbete att bygga sitt ställningstagande på lösa inrapporteringar från vem som helst är ju knappast acceptabelt och behöver ses över. Självklart måste skogsägaren ha full beslutanderätt om sin skog och sina träd på sin skogsfastighet. Ingen ska kunna ta något, inteckna, reservera eller begränsa något på fastigheten utan att skogsägaren genom någon form av avtal har gått med på detta. Vill man från samhället skydda något med ett specialavtal så måste man sätta sig ner med mark- och skogsägaren och göra upp detta. Det kan inte vara meningen att samhället kan konfiskera egendom och sedan tvinga skogsägaren att söka tillstånd för att ta ner eller förändra något i sin egen skog utan uppgjort avtal och skälig ersättning.
mot · H8021794 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av öl och vin i och tillkännager detta för regeringen. är det enda landet i EU som inte tillåter gårdsförsäljning av öl och vin, vilket hämmar turismutvecklingen och jobben på landsbygden. och har både systembolag och gårdsförsäljning och därför bör detta även kunna vara möjligt i . Att socialutskottet riktade ett tillkännagivande till regeringen om att verka för en lagstiftning som gör det möjligt att bedriva gårdsförsäljning av alkohol i begränsad utsträckning och som är förenligt med Systembolagets monopol är en positiv utveckling och måste nu skyndsamt också genomföras. Gårdsförsäljning av produkter såsom öl, vin, cider och likörer skulle kunna ge landsbygden nya möjligheter och hjälpa till att ytterligare lyfta turistnäringen. landsbygd måste ges fler möjligheter att utvecklas och gårdsförsäljning av öl, vin, cider och likörer skulle kunna vara en ny viktig näringsgren för landsbygden och turistnäringen. Kopparklint (M)