ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022169 · 2020-10-05 00:00:00 — Skatteregler för branscher med tillfälliga arbetare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur konkurrenskraftiga skatteregler kan säkras för de branscher som i sin struktur och tradition är beroende av tillfälliga arbetare i i stor utsträckning och tillkännager detta för regeringen. Svensk bärnäring är viktig för . står för av världsmarknaden för vildväxande lingon, blåbär och hjortron. Bärnäringen är beroende av utländsk arbetskraft i stor utsträckning och kommer tusentals gästarbetare till i omgångar för att plocka bär. Dessa personer beskattas inte med dagens skatteregler, men utgör ett grundfundament för att ett stort antal svenska företag växer, är konkurrenskraftiga och bidrar till svensk välfärd och utveckling. Enligt dagens regler beskattas inte arbetstagare i samband med en vistelse som inte överstiger . Regeringen har för avsikt att ändra så att arbetstagare som är inhyrda från ett utländskt företag, och som saknar fast driftställe i ska beskattas i när personen utför arbete för en verksamhet här. I grunden är utgångspunkten rimlig – arbetar man och bor i bör man betala skatt i viss uträckning. Men verkligheten är i flera avseenden mer komplex än så, då utländsk arbetskraft är mycket viktig för vissa branscher, då man annars riskerar att inte alls få jobbet utfört. Bärplockning är en sådan bransch, där man har kollektivavtal och erbjuder boende. En ny skatt riskerar att göra det olönsamt för bärplockarna att komma till för att arbeta. Det skulle innebära att bärplockningen i med anställda gästarbetare kommer att försvinna. Skatteregler för den här branschen – och liknande branscher – bör utformas så att deras konkurrenskraft och möjligheter kan säkras . Annars riskerar bären att bli oplockade och en hel bransch riskerar att försvinna. En ny skattereform bör utredas och utformas så att svenska bärföretags konkurrenskraft och möjligheter att fortleva kan säkras.
mot · H8022170 · 2020-10-05 00:00:00 — Låt kommuner anställa egna läkare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner ska få anställa läkare och tillkännager detta för regeringen. I spåren av covid-19-pandemin, som slagit hårt mot äldre på särskilda boenden, har det blivit allt mer tydligt att kommunerna tar ett stort ansvar för den sjukvård som krävts och att detta kunde ha underlättat om man haft egna läkare i kommunen. Vi har sett många exempel på att våra äldre hamnar mellan stolarna, att de måste göra onödiga resor in till sjukhus när man skulle kunna lösa mycket på plats i boendet. Största delen av de som söker på sjukhusens akutmottagningar är patienter som är och många av dem åker ut och in på sjukhuset . Det orsakar mänskligt lidande för den sjuke, ofta multisjuka patienten och det skapar onödiga köer och väntetider samt belastar sjukvården. Mycket av det förebyggande arbetet skulle troligen också bli bättre om man hade en kontinuerligt upparbetad kontakt med en läkare inom det kommunala. Att tidigare kunna åtgärda och bedöma läkemedelsinsättning och det totala vårdbehovet är en vinst för alla parter. Även från läkarhåll påpekas att den medicinska kompetensen inom kommunerna behöver stärkas För det mesta fungerar kommunens samverkan med regionen när det gäller läkarinsatser bra, men det kan uppstå problem. Exempelvis när regionen behöver göra åtstramningar, eller är överbelastad, så prioriterar man ibland ned eller bort till exempel läkemedelsgenomgångar eller liknande. Det är tydligt att geriatriker och allmänläkare borde anställas inom kommunerna.
mot · H8022171 · 2020-10-05 00:00:00 — Skärp kraven och minska biståndet ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenskt bistånd och tillkännager detta för regeringen. finns 52 miljarder avsatta för svenskt bistånd i andra länder, större än någonsin, en ökning med tre miljarder och en ökning på tio miljarder . visar att en majoritet vill att biståndet minskar. Framför allt för att man ser stora brister, men också för att behoven ökar på hemmaplan, även om svenskar är villiga att ge frivilliga bidrag vid katastrofer i andra länder. är största mottagarlandet men även , , , och är stora bidragsmottagare följt av och . I flera länder är det krig, brist på demokratisk styrning och brister i mänskliga rättigheter och stor korruption. och flera andra kontrollorgan har kritiserat , bland annat för icke-öronmärkt bistånd, att man inte använder offentliga system i mottagarländerna, utan i olika svårkontrollerade projekt. Många organisationer som får stöd har egna intressen, är ineffektiva och ofta anklagade för korruption. Det har även framkommit att enskilda levt lyxliv och missbrukat biståndsmedlen för egen . Det är uppenbart att inte klarar att kontrollera sitt bistånd, hur pengarna spenderas och att endast en mindre del kommer till de som verkligen behöver i fattiga länder. Skattepengar slösas bort i onödan och en stor del går till tveksamma syften. Det är inte rimligt att fortsätta med de stora ökningar som skett med svenskt bistånd . Det är heller inte rimligt att kraven på demokrati och mänskliga rättigheter är så svaga. Det är angeläget att man ser över och minskar det svenska biståndet och skärper kraven för att erhålla stöd.
mot · H8022172 · 2020-10-05 00:00:00 — lantbruk som samhällsviktig verksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra ordalydelsen i så att jordbruket inte definieras som miljöfarlig verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbruket och livsmedelssektorn ska förbli en samhällsviktig sektor också efter coronakrisen, och detta tillkännager för regeringen. Det rimmar dåligt att en livsnödvändig verksamhet som vårt svenska landbruk i beskrivs som skadlig för miljön. har en miljölagstiftning som ofta lyfts fram som en av världens mest långtgående. En lagstiftning som omfattar även vårt svenska lantbruk. Något som är värt att ha i åtanke är att både det ekologiska och konventionella jordbruket i har mindre miljöpåverkan i jämförelse med andra länder. har högt ställda krav på allt ifrån djurhållning till utsläpp. Kraven ska fortsatt vara höga. Polluter Pays Principle är en mycket rimlig princip för ansvarsutkrävande av den som orsakar miljön skada. Det ska vara en självklarhet att den som förstör miljön ska städa upp efter sig. De kunder som nyttjar en produkt som är miljöfarlig ska också ta del av kostnaden för skadorna som uppstår i miljön, något som är känt som User Pays Principle och motiverar skatt på exempelvis miljöfarliga drivmedel som styrmedel mot mer miljövänliga alternativ. Vårt jordbruk skapar stora värden, och i den politiska debatten lyfts ofta att måste öka sin självförsörjningsgrad. Ur miljösynpunkt är det svenska lantbruket bland de bästa i världen. Att kalla verksamheten för miljöfarlig ger inte en rättvis helhetsbild och ordalydelsen i borde således ändras för jordbruket. Vidare borde jordbruks- och livsmedelssektorn betydelse för framhållas tydligare. Under coronapandemin pekades livsmedelssektorn ut som en av 12 samhällsviktiga sektorer i . Svenskt jordbruk och livsmedelssektorns betydelse för är alltid stor, därför borde de betecknas som samhällsviktig verksamhet också efter att den akuta krisen är över.
mot · H8022173 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av och tillkännager detta för regeringen. I står följande: 1 § Bestämmelserna i denna balk syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådan utveckling bygger på insikten att naturen har ett skyddsvärde och att människans rätt att förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar för att förvalta naturen väl. Sedan beskrivs hur ska tillämpas, men klimatet omnämns knappt alls. Den globala debatten om klimatet fortsätter med ominskad kraft, och de ödesdigra konsekvenserna av klimatförändringarna blir allt tydligare, med översvämningar, skogsbränder och en minskat biologisk mångfald som skrämmande vittnesmål. Det är därför anmärkningsvärt att klimatperspektivet inte särskilt pekats ut i . Att så inte är fallet är oroväckande med tanke på de utmaningar som världen står inför. En modern miljöbalk är av yttersta vikt för ett modernt och hållbart samhälle. Med anledning av ovanstående bör en översyn av genomföras med ett tydligare klimatperspektiv som mål.
mot · H8022174 · 2020-10-05 00:00:00 — En logisk åldersgräns för köp av alkohol ställer sig bakom det som anförs i motionen om en enhetlig åldersgräns för köp av alkohol och tillkännager detta för regeringen. Myndighetsgränsen i är . Du anses då vara vuxen nog att rösta på nästa statsminister, köra bil, ta värvning och kanske åka utomlands och kriga. Vid anses du vara vuxen nog att själv fatta de största besluten i ditt liv, men du får inte gå till Systembolaget och köpa en flaska vin. Vill du köpa vin måste du gå på krogen, och där låta krögaren avgöra om du har fått nog, krögaren åläggs en uppfostrande roll. Vi vet också att det finns gott om möjligheter för en person att få fatt på alkohol olagligt. Som en polis vid gatuspan i beskrev det: Alkoholen är aldrig mer än ett sms borta. Vad de då köper är svårt att kontrollera, och med det faran för alkoholförgiftning och andra ännu svårare skador. Samhället har ingen insyn, de unga är i händerna på den organiserade brottsligheten som ofta ligger bakom den illegala alkoholförsäljningen. De olika åldersgränserna för alkohol är ologiska och bör därför göras enhetliga. I vårt grannland skiljer de på vin och starksprit, där vin och öl har en åldersgräns och sprit . Här finns logiken i procenten. Logiken i svensk alkohollagstiftning är att det är mer uppfostrande att dricka alkohol på krogen och låta krögaren ta ansvaret, än hemma hos sig själv. Men om vi nu anser att vi är vuxna nog att fatta beslut om att ta värvning eller inte, vem vi ska rösta på och sätta oss bakom ratten på en bil, då bör vi också anses vuxna nog att handla alkohol på Systembolaget, den institution som finns till just för att ta ett visst ansvar om våra alkoholvanor.
mot · H8022175 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en genomlysning av den nuvarande lagstiftningen om skatt på energi och tillkännager detta för regeringen. Alla skatter är i behov av ett tillräckligt folkligt stöd för att kunna bibehålla sin legitimitet. En förutsättning för att brett stöd ska uppstå för en given skatt är att dess syfte och funktioner också är allmänt kända. Följaktligen blir lagar som ter sig obegripliga mer utsatta för missnöje och kritik och deras legitimitet riskerar därför att undergrävas. En skatteform som har betydande ekonomisk inverkan är energiskatterna. De har stor betydelse för vår elproduktion, industrins konkurrenskraft, våra jobb och hushållens ekonomi. Det är också en skatteform vars delar ofta lyfts fram som svårförståeliga av olika intressegrupper. Koldioxidskatten är ett exempel på en energiskatt som har ett tydligt syfte – att göra det dyrare att använda för klimatet skadliga fossila bränslen och på så sätt skapa incitament till en minskad användning av samma bränslen. Många andra energiskatter, däribland elskatten, uppfattas dock som icke transparenta och tolkas som rent fiskala skatter med syfte att öka statens intäkter. Det är en uppfattning som förstärks av att flertalet regeringar efter varandra har höjt energiskatterna utan någon motivering. Regeringens hantering av energiskatten som ett sätt att locka till sig utländska investerare genom att erbjuda skatterabatter, medan svenska hushåll åläggs ständigt högre skatter, upplevs som orättvist och på gränsen till omoralisk. Den oklarhet kring de ekonomiska och styrningsmässiga målsättningar som finns vad gäller en rad energiskatter skapar ett behov av genomlysning av nuvarande lagstiftning om skatt på energi. Målsättningen bör exempelvis vara att undersöka samtliga energiskatters syften, deras respektive samhällsekonomiska och miljömässiga funktion samt säkerställa att ingen överbeskattning sker. En genomlysning av lagen om skatt på energi skulle vara värdefull eftersom det skulle ge landets hushåll och företag en aktuell försäkran om att respektive energiskatts funktion och storlek är motiverad. Det skulle i sin tur öka förutsättningarna för förståelse och en bredare acceptans för dessa skatter.
mot · H8022176 · 2020-10-05 00:00:00 — Ett starkt med en gemensam nordisk linje i energipolitiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en gemensam nordisk linje gällande energiproduktion och reglering av energimarknaden och tillkännager detta för regeringen. Världen behöver energi för att säkra goda levnadsvillkor, jobb och tillväxt. står vi inför en energiomställning som är absolut nödvändig för att rädda klimatet. , och världen behöver en elproduktion och energianvändning som inte påverkar klimatet negativt. Globalt är förutsättningarna för att klara energiomställningen mycket olika. , tillsammans med våra nordiska grannar har mycket goda förutsättningar för att både klara energiomställningen och uppnå fortsatt tillväxt. Att bibehålla vår tillväxt är en förutsättning för att kunde möte de utmaningar som vi står inför. Vattenkraft och biologiska råvaror från lantbruk och skog förser både elproduktion och transportsektorn med förnybar energi. Tillsammans med kärnkraften har vi i de nordiska länderna nära noll-utsläpp i vår elproduktion och vi arbetar målinriktat mot en omställning av industri- och fordonssektorn. För att klara den fortsatta energiomställningen förutsätter det att vi i får utnyttja våra energiresurser optimalt. Vi ser att EU inte alltid delar vår svenska och nordiska uppfattning om hur vi ska utnyttja våra resurser för att nå klimat- och miljömålen och bibehålla välstånd och tillväxt. EU har till exempel tydligt markerat att de har en annan syn på hur energitillgången från skogen kan användas, synen på bioråvara i energimixen blir ständigt ifrågasatt från EU-håll. Det finns inom EU ett antal olika modeller för subventioner och incitament för att öka den klimatsmarta elproduktionen. Olika ekonomiska förutsättningar gör att investeringar inte alltid hamnar där de gör mest nytta, utan där avkastningen för investerarna är som bäst. Detta är något EU har haft synpunkter på och diskussionerna om behovet av ett nytt europeiskt energipaket är ständigt återkommande. Inför detta bör och får inte stå ensam i förhandlingarna med EU. Vi såg vilken styrka det var i den nordiska sammanhållningen vid förhandlingar kring skogsnäring och skogspolitik. och är EU:s tillväxtkorridor, genom ett systematiskt och formaliserat samarbete kring avgörande EU-frågor, som energipolitiken, kommer vi även förbli framgångsrika. Det är till gagn för , oss som bor här och ett starkt .
mot · H8022177 · 2020-10-05 00:00:00 — Tydliga exitstrategier för effektiva stödsystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att subventioner till elproduktion ska ha ett tydligt mål och alltid ska innehålla en tydlig exitstrategi och tillkännager detta för regeringen. Stöd till omogen teknik kan vara ett bra och viktigt verktyg för att underlätta för ny teknik att etablera sig på marknaden. Nya stödsystem brukar välkomnas av de som får del av dem och är sällan problematiska att införa. Men när har ett stödsystem nått sitt mål? När är det att avveckla stödet, eller i alla fall reformera det? Detta är inte alltid lika enkelt, och argumenten för att låta stödsystem finnas kvar för länge är ibland för högljudda. För att ekonomiska stödsystem inte ska bli permanenta, är det oerhört viktigt att inte bara vad vi vill uppnå med dem, utan även när och hur de ska fasas ut, beskrivs från början. Detta är viktigt för de som ingår i systemet, när de gör sina kalkyler, stödsystemet ska underlätta marknadsintroduktion, inte vara en evig subvention. Stödsystemen ska inte locka potentiella investerare att göra glädjekalkyler. Det gröna elcertifikatssystemet för ny, förnybar och omogen teknik i elsektorn är ett exempel på stödsystem som har funnits . Även inom den elproducerande branschen efterfrågas ett tydligt regelverk för när en teknik ska anses vara mogen och inte längre ska vara mottagare av ekonomiskt stöd. Faran är att system så som elcertifikatssystemet snedvrider konkurrensen, så att mogen teknik som både tekniskt och ekonomiskt kan stå på egna ben, tränger ut den nya, omogna tekniken som borde introduceras. Det kan också leda till att annan, nödvändiga elproduktion inte klarar av att konkurrera med den subventionerade elproduktionen. Vi skulle kunna säga att vi har dopat den svenska elproduktionen genom att förlänga elcertifikatssystemet i ett läge där vi har ett stort elöverskott med extremt låga elpriser till följd. Vill vi ha inte bara miljö- och klimatmässigt hållbara investeringar utan även affärsmässigt hållbara investeringar måste vi vara tydliga med att alla stöd är tidsbegränsade och att målet måste vara affärsmässighet. Att använda samhällets begränsade ekonomiska tillgångar för att subventionera verksamheter som kan stå på egna ekonomiska ben är inte samhällsekonomiskt klokt. Stödsystem måste ha tydliga målparagrafer och lika tydliga exitstrategier för att bli effektiva och bli trovärdiga.
mot · H8022178 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konkreta åtgärder för hur effektbalansen ska säkras i det svenska elsystemet måste tas fram parallellt med att andelen intermittent el ökar, och detta tillkännager för regeringen. Med mera intermittent el måste effekten garanteras. Det svenska energisystemet måste hanteras som en helhet och inte hanteras som självständiga små öar. slöts en parlamentarisk energiöverenskommelse i riksdag. Kärnkraftens framtid säkrades och stödsystemen för förnybar el förlängdes. Överenskommelsen hyllades av samtliga medverkande partier, och lagstiftning, regelverk och stödsystem för att uppnå en stabil, säker och kostnadseffektiv elproduktion togs fram. har lämnat energiöverenskommelsen på grund av att den till stor del redan är genomförd. finns en rad problem på energiområdet som måste lösas. Ett av resultaten av överenskommelsen är att vi har fått en betydligt mer väderberoende elproduktion i det svenska systemet. Detta leder till att vi i tider då det inte blåser eller solen inte skiner får för lite el i elsystemet och vi kan uppleva kortare eller längre elavbrott. Detta kan självklart få stora negativa konsekvenser för vår elintensiva industri, men även för den digitala uppkopplade värld vi lever i som riskerar att släckas ner. En annan utmaning som vi nu ser är att andelen väderberoende el i systemet vissa tider är mycket stor. Elpriset pressas ner, något som just i de timmar detta händer kan upplevas positivt. Men detta skapar problem då investeringarna i icke väderberoende el blir svåra att räkna hem. Vi behöver ett elsystem som garanterar effektbalansen alla timmar , året om. Den rödgröna regeringen har så här långt vägrat ta tag i problemställningen med en osäker leveranssäkerhet. Det senaste förslaget handlar om rotavdrag för solel och laddstolpar. Förslag som kan gynna den enskilda ägaren till solelsanläggningen, men som tyvärr inte är något som säkrar att samhället i stort säkras tillräckligt med el när vi behöver det. Det hävdas från många håll att vår vattenkraft är en garant för att vi ska klara oss utan risk för elavbrott eller störningar i effektbalansen. varma och torra sommar ser vi dock att detta inte är en säkerhet. Energiöverenskommelsen har dock brister, uteblivna förslag på hur vi garanterar effekt är en av dem. är det ytterst viktigt att leverera konkreta förslag på hur effektbalansen i det svenska elnätet ska upprätthållas. Regeringen måste leverera konkreta förslag på hur en avbrottssituation ska avvärjas. Detta för att tilltron till den svenska elförsörjningen inte ska urholkas. Att förslag nu kommer fram är av yttersta vikt för industrin, hushållen och i förlängningen välfärden i .
mot · H8022179 · 2020-10-05 00:00:00 — Plastavfallet hotar våra stränder, djur och hälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en långsiktig organisering och finansiering av strandstädningen vid våra kuster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utreda om det finns möjlighet för ett utökat EU-samarbete för att minska andelen marint skräp från källan och ta fram en långsiktig strategi för insamling och finansiering av hanteringen av marint skräp och tillkännager detta för regeringen. flyter tusentals kubikmeter plast, fiskeredskap, oljedunkar och lådor i land längs våra kuster. Detta är självklart en fara för de djur och organismer som lever i och vid vatten, men också ett hot mot den växande besöksverksamheten och de arbetstillfällen som växer fram här. Ett ökat medvetande kring faran med mikroplaster i organismer, fisk och slutligen i oss människor växer fram. Mikroplaster som uppstår när plastavfallet bryts ner. är det kommunerna och olika frivilligorganisationer som tar ansvar för att städa våra stränder, men detta ger ingen långsiktighet. Det uppfattas också som orättvist då det mesta av skräpet inte kommer från den egna kommunen, inte ens från , utan från internationellt vatten. i är exempel på ett område där havsströmmarna bär med sig skräp från helt andra delar av . Det är tack vare insatser från frivilliga och kommunerna som besökarna inte möts av yoghurtburkar från och fisklådor från utan av en vacker bohuslänsk natur. Avfallsmängderna ökar ständigt och är för omfattande för att en enskild kommun ensam ska ta ansvar för finansieringen och själva insamlingen av avfallet. En kommuns huvudåtagande är skola, vård och omsorg, och då är det lätt att insamling av marint skräp nedprioriteras. Detta är en fara både för den maritima miljön och för miljön runt våra kuster och för vår hälsa. Även om avfallet inte kommer från kommunerna själva, har kommunen ansvar för att städa och värna vår viktiga maritima miljö. Detta rimmar illa med principen att förorenaren betalar. Lika lite som skräpet känner landsgränser känner det av kommungränserna; det är i sanning gränsöverskridande. En möjlig lösning skulle därför vara att länsstyrelserna, statens förlängda arm i , får i uppdrag att organisera och finansiera strandstädningen i . Detta bör regeringen utreda. Regeringen bör också utreda om det finns möjlighet för ett utökat EU-samarbete för att minska andelen marint skräp från källan och ta fram en långsiktig strategi för insamling och finansiering av hanteringen av marint skräp.
mot · H8022180 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om trafikpolisen i andra länder och dess organisering och tillkännager detta för regeringen. Ett ständigt ökande antal larmrapporter från ett ständigt minskande antal trafikpoliser har blivit allt för vanligt förekommande. Antalet fordon på våra vägar ökar ständigt, som antalet trafikpoliser minskar. Polisens ledning har länge stått handfallen. Att säga att det är bråttom att hitta en lösning är en underdrift. ser vi att våra grannländer i till exempel och har organiserat sin trafikpoliskår på ett annat och förmodligen mer effektivt sätt. I till exempel arbetar civilanställda fordonsinspektörer tillsammans med polisen för att kunna utföra de nödvändiga kontrollerna på tunga fordon. Vi behöver fler poliser på våra vägar och vi behöver en modern organisation som kan hantera alla de uppgifter som vi har rätt att förvänta oss att en modern polisorganisation klarar av. Den svenska trafikpolisen har under blivit nedprioriterad, deras viktiga roll i trafiksäkerhetsarbetet och i arbetet mot olagliga transporter har blivit lidande. Trafikpolisen behöver en nystart. I denna allvarliga situation vore det klokt att dra lärdom av hur andra länder har klarat av sin trafikpolisorganisation. Mycket tid kan vinnas och stora utredningsresurser kan sparas, resurser som helt säkert behövs någon annanstans inom polisen.