ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021795 · 2020-10-02 00:00:00 — Tillåt gårdsförsäljning på försök omgående i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående införa gårdsförsäljning på försök i och därefter göra en utvärdering av försöket och tillkännager detta för regeringen. Det finns en tydlig majoritet i riksdag för att tillåta gårdsförsäljning av öl och vin. har tagit ett tydligt beslut om att man vill ha gårdsförsäljning i kombination med att också kunna behålla Systembolaget. Även har ett systembolagsmonopol och där har man redan tillåtit både gårdsförsäljning och dessutom en utökad försäljning av starkare öl i vanliga livsmedelsaffärer. har produktion av öl, vin och cider blivit allt vanligare i och samma produktion är ofta en stor turistattraktion i övriga . Men svenska producenter lider av att inte kunna sälja sin produkt direkt till besökare och turister utan måste istället hänvisa turisterna till Systembolaget. Detta uppfattas mycket märkligt av utländska turister, att de kan se på produktionen och smaka på produkterna, men att de sen inte kan få köpa med sig en flaska öl eller vin ifrån gården. har haft två utredningar om gårdsförsäljning och den senaste utredningen pekade tydligt på att det är fullt möjligt att ha både gårdsförsäljning och Systembolaget kvar under vissa förutsättningar. har gått ännu längre i sitt arbete och har redan tillåtit gårdsförsäljning. Det som är möjligt i är ju självklart lika möjligt i . kan inte vänta på ytterligare utredningar det kommer i så fall att innebära att man tidsmässigt får svårt att hinna införa gårdsförsäljning under denna mandatperioden och då har man inte uppfyllt tillkännagivande. Istället borde omgående införa en försöksperiod i av gårdsförsäljning av öl, vin, cider och likörer liknande modell, därefter kan vi utifrån försöket utvärdera exakt hur vi sedan ska permanenta gårdsförsäljningen i efter försöksperioden. Detta skulle gynna landsbygden och nya jobb.
mot · H8021796 · 2020-10-02 00:00:00 — Översyn av avgifter inom äldreomsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten till en översyn av avgifterna inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. Bland de pensionärer som bor i särskilt boende är det ungefär en tredjedel som är berättigade till bostadstillägg. Men en stor del av bostadstillägget till dessa pensionärer når inte fram då kommunerna, när bostadstillägg beviljats, tar ut högre kommunala avgifter för det särskilda boendet. På ett genomsnittligt utbetalat bostadstillägg i särskilt boende, ca , tar kommunerna i snitt om hand om två tredjedelar av summan, och pensionären behåller enbart en tredjedel. Det ska beaktas att bostadstillägget till pensionärer har som syfte att äldre med låg pension ska kunna efterfråga och behålla en god bostad. av pensionärerna har rätt till bostadstillägg. Inte minst för ensamstående kvinnor är bostadstillägget ett oumbärligt tillskott för att de ska klara sina utgifter och sin vardag. Som ovan beskrivits förefaller det som att syftet med bostadstillägget till pensionärer inte uppfylls i de fall en pensionär bor på ett särskilt boende och får rätt till bostadstillägg. Varken för den enskilda pensionären eller för landets övriga skattebetalare kan detta förfarande uppfattas som rättvist eller transparent när merparten av bostadstillägget hamnar i kommunernas fickor. Det finns också risk att det leder till ökad byråkrati. Frågor uppstår dels kring om bostadstillägget ska fungera som en förstärkning av kommunernas finanser, dels kring om de förbehållsbelopp och avgiftsutrymmen som tillämpas i sammanhanget är för restriktiva i förhållande till samhällets kostnadsutveckling. Det är heller inte rimligt att de olika avgifterna inom äldreomsorgen skiljer sig åt mellan kommunerna. Det bör därför göras en översyn av avgifterna inom äldreomsorgen, dels angående rimligheten i att bostadstillägg hamnar i kommunkassan, dels vad avser avgifterna i relation till kostnadsutvecklingen och hur desamma skiljer sig mellan kommuner.
mot · H8021797 · 2020-10-02 00:00:00 — Äldres rätt att få välja sin mat ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre möjligheter för äldre att välja bra mat inom ramen för äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett stimulansbidrag så att fler kommuner öppnar för olika matleverantörer i och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt med god och näringsrik mat . Bra måltider kan förebygga fysisk och psykisk ohälsa, och är avgörande för livskvaliteten. Åldrandet innebär att risken för sjukdom och undernäring ökar. Därför är det särskilt betydelsefullt med goda och näringsrika måltider för seniorer och att dessa anpassas efter äldres individuella önskemål. Tyvärr förekommer det rapporter och berättelser från både äldre själva och deras anhöriga om den ofta tråkiga och smaklösa mat som levereras inom ramen för äldreomsorgen runt om i landet. Det måste vara en självklarhet att äldre människor har tillgång till god och näringsriktig mat. Gråa matlådor vars innehåll knappt går att urskilja måste förpassas till dåtiden. I många kommuner har äldre dessutom begränsade möjligheter att påverka den mat som levereras via . Det finns dock kommuner som öppnat upp för flera olika leverantörer av mat i – där kan äldre välja mellan mat från kommunens kök eller från privata restauranger. Varför skulle inte äldre kunna ha möjlighet att välja mat från sin favoritrestaurang och få den levererad hem? Detta bör alla landets kommuner införa. Det borde vara självklart att maten anpassas efter individen. Äldre är fullt kapabla att påverka sin vardag och välja den mat man tycker om. Därför behöver möjligheten för äldre att få kvalitetsmat och att kunna välja vilken måltid man önskar förbättras. kan kommunerna, inom ramen för lagen om valfrihet (LOV), öppna upp för företag att ansöka om att bli leverantörer av måltider till äldre som har hemtjänst, och här ingår även viss kvalitetssäkring. Ungefär hälften av landets kommuner har inte infört LOV, men att få in flera olika leverantörer av mat i kan även göras via lagen om offentlig upphandling (). Det är alltså möjligt för alla landets kommuner att förbättra valmöjligheterna för äldre att få god och näringsrik mat. Det bör därför övervägas att införa ett statligt stimulansbidrag så att fler kommuner kan öppna upp för olika matleverantörer i .
mot · H8021798 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka arbetslinjen i uppdrag och tillkännager detta för regeringen. är den myndighet som har huvudansvaret för att samordna insatser för rehabilitering. ska tillse att rehabiliteringsåtgärder som en person behöver genomförs på ett effektivt sätt. Då är det också viktigt att i den mån utbildning är att betrakta en som arbetslivsinriktad rehabilitering för den enskilde syftar den till att arbetstagaren ska återfå sin arbetsförmåga för att stärka arbetslinjen i utbudet av utbildningsanordnare. Rehabilitering genom utbildning behöver bygga på att den leder till att personen i fråga kan stanna kvar hos sin arbetsgivare eller att personen kan få ett nytt arbete hos en annan arbetsgivare. Den som deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering genom utbildningsinsats ska inom ramen för rehabiliteringsplanen ha som mål att komma tillbaka till arbete. Därför är det också oerhört viktigt att utbildningar som tillstyrks för individen är adekvata med koppling till det fortsatta arbetslivet.
mot · H8021799 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett jämställt företagande är positivt ur såväl ett tillväxt- som rättviseperspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vinster i välfärden har stor betydelse för att bidra till jämställt företagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera regeringens jämställdhetsmål nummer 2 och tillkännager detta för regeringen. Välfärdssektorn är ett område där många företag drivs av kvinnor. Inom vård och omsorg handlar det om medan motsvarande andel för utbildningsföretag är . Båda dessa branscher är också verksamheter med huvudsakligen kvinnor anställda. inom vård och omsorg samt inom utbildning[1]. Branscherna har också det gemensamt att de huvudsakligen drivs av det offentliga. Enligt en undersökning som det fackliga gjorde ville var fjärde av deras medlemmar i åldern 30–starta eget. Skälen för det var bland annat viljan att utveckla vården, önskan att rå sig själv och att få större frihet. Att öka kvinnors företagande är en strategisk tillväxtfråga. Det är därför viktigt att regeringen arbetar systematiskt med denna fråga. Regeringen som kallar sig ”feministisk” har antagit sex jämställdhetsmål. Ett av målen (nummer två) lyder ”kvinnor och män ska ha samma möjligheter att starta och driva företag som kan växa och generera inkomst”. Detta borde vara en ren självklarhet men det är märkligt nog något som den ”feministiska regeringen” också motarbetar genom att inte bekänna färg i den viktiga frågan om huruvida det ska införas vinstbegränsningar för välfärdsföretag. Det är inte att agera jämställt och det får så klart konsekvenser för landets tillväxt och entreprenörskap. Att frågan om vinster i välfärden har betydelse konstaterades bland annat i där det framkom att: Nedgången i entreprenöriell aktivitet beror uteslutande på ett minskat entreprenörskap bland kvinnor. Precis som 2014 har nedgången föregåtts av en diskussion om vinster och företagande i den s.k. välfärdssektorn (vård, skola, omsorg) i samband med . Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att det är viktigt att öka kvinnors företagande ur såväl ett rättvise- som tillväxtperspektiv. Att det ska vara tillåtet att göra vinst i välfärdsföretag samt att regeringens jämställdhetsmål nummer två ska utvärderas. Detta måtte ge regeringen tillkänna. [1] .
mot · H8021800 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av rådande lagstiftning om tillståndsgivandet mellan och kommuner avseende behovet av lokala ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. Otrygghet och skadegörelse är tyvärr inte lika sällsynt som . I spåren av att nödgats prioritera sin verksamhet till olika mer utsatta områden eller andra trängande uppgifter har kriminalitet och otrygghet tillåtits breda ut sig på ställen där polisnärvaro tidigare borgade för lugn och ordning. Den minskade polisnärvaron har medfört att kommuner själva nödgats tillsätta ordningsvakter, väktare eller trygghetsvärdar för att öka den upplevda tryggheten. På många håll har detta arbete medfört att man stävjat både skadegörelse och kriminalitet samt lyckats bryta en negativ utveckling bland främst unga som riskerade att hänfalla till kriminalitet. Det faktum att kommunerna därigenom åtagit sig en uppgift som egentligen bör åligga bör applåderas och välkomnas. och kommunerna kan uträtta mycket gott om de arbetar tillsammans mot otrygghet och brottslighet. För det förebyggande arbetet är detta samarbete grundläggande. Ett exempel på där ordningsvakter lyckats vända en negativ utveckling är i kommun i . När polisens närvaro i kommunen blev nästintill obefintlig började kommunen få problem med gäng på gatorna, skadegörelse och otrygghet. För att komma tillrätta med detta anställde kommunen ordningsvakter för att bryta den negativa utvecklingen. Ordningsvakternas närvaro och arbete medförde att ordning och trygghet kunde återställas. meddelade dock i att de inte skulle förlänga kommuns tillstånd att ha ordningsvakter i kommunen. Anledningen var att brottsligheten nu minskat. Något löfte om fortsatt kontinuerlig polisnärvaro gavs dock inte av , vilket medförde att kommunen med befogad oro såg en tillbakagång till den situation som kommunen just bekämpat sedan ordningsvakterna inrättades. Det är enligt min mening underligt att ska ge tillstånd till en kommun för att inrätta ordningsvakter på sina gator och torg. Då kommunen står för hela kostnaden för ordningsvakter borde detta komplement till eget arbete istället välkomnas. Regeringen bör göra en översyav rådande lagstiftning gällande tillståndsgivandet mellan och kommunen i ovan beskrivna situation. Med fördel kan regeringen i sitt regleringsbrev till påtala vikten av att samarbetar med kommunerna och inte motarbetar dessa.
mot · H8021801 · 2020-10-02 00:00:00 — Fred, frihet, demokrati och transparens ställer sig bakom det som anförs i motionen om transparens och handlingskraft i svensk biståndspolitik och tillkännager detta för regeringen. har historiskt alltid hjälp till i världen för att bygga välfärd och breda ut demokrati. Bistånd har betalats ut på flera olika sätt och många bra projekt har varit till stor hjälp, men det finns också en baksida där vi inte alltid kan spåra svenska biståndspengar till den hjälp de varit avsedda för. När biståndspengar hamnar fel underminerar de trovärdigheten i svensk biståndspolitik. Att utgå från ett enprocentsmål för biståndet komplicerar en långsiktig planering och bidrar med stor sannolikhet till sämre kvalitet. Det vore istället klokare med en fyraårig biståndsram där utvecklingspolitikens fokus blir mer resultatinriktad. Målen och resultaten av våra insatser ska vara viktigare än en genom BNI bestämd procentsats. De svenska skattepengarna ska användas där de gör mest nytta. Det gäller även för biståndet. Ett bistånd som de senaste två decennierna har vuxit lavinartat och tredubblats. Därför bör enprocentsmålet avskaffas till förmån för konkreta resultatmål. Vi lever i där världen är föränderlig och krig och katastrofer uppkommer snabbt och ibland mycket oväntat. Detta kräver att den svenska biståndsdebatten alltid är levande och transparent. Det kräver också att det svenska biståndet för fred, frihet och demokrati bygger på viktiga principer för att biståndet inte ska hamna i fickorna på totalitära regimer och diktatorer. Transparens och öppenhet måste vara viktiga ledord. Globalisering knyter samman världen, när som fjärran genom marknadsekonomi och frihandel som två grundstenar för att bygga fred, frihet och demokrati. Därigenom kan vi säkerställa att de mänskliga rättigheterna respekteras. En utgångspunkt för svensk biståndspolitik är principen om varje människas frihet och lika värde. De mänskliga rättigheterna omfattar varje människas fria vilja och möjlighet att bestämma över sitt eget liv. Politisk frihet, ekonomiska, sociala, sexuella och kulturella rättigheter är principer som det svenska biståndet inte kan ge avkall på i sin strävan efter att göra gott. Demokratisk utveckling är en förutsättning för tillväxt och välstånd. Ett svenskt bistånd ska syfta till människors rätt till frihet, trygghet och rättvisa och övertygelsen om att utveckling ytterst bygger på människans egen vilja och förmåga att utvecklas. Ett svenskt bistånd ska vara tydligt i sina värderingar och utdelade resurser ska hanteras ansvarsfullt. En ansvarsfull hantering av biståndsmedel innebär höga krav på ekonomisk styrning, mätbarhet, transparens och kraft att snabbt agera om misstanke kring korruption uppstår. Biståndet kan och bör användas för att säkerställa att reformer som tar steg för ökad frihet genomförs. Det kan handla om att reformera ett lands ekonomiska system, öppna upp för frihandel och införa verktyg för att motverka korruption och därmed lägga grunden för välfungerande demokratier med respekt för de mänskliga rättigheterna.
mot · H8021802 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta en polisutbildning i och tillkännager detta för regeringen. är en av största städer, en växande universitetsort och en tillväxtmotor för en stor del av . Tyvärr tillhör man också de städer som har flera utanförskapsområden och ett ökande problem med grov brottslighet. Såväl den organiserade brottsligheten som våldsbejakande extremism är en verklighet i staden. behöver fler poliser för att lagföra brottslingar och upprätthålla lag och ordning. Polisyrket handlar lika mycket om rätt utbildning som tillgång till vapen och utrustning. Rätt utbildning för poliser är viktigt såväl för den enskilde polisen som för de medborgare som ska känna ett förtroende för rättsväsendet. För att klara detta kan behöva fler polisutbildningar . vill ha en betald polisutbildning, vilket också skulle bidra till fler sökande och behov av nya utbildningsorter. skulle vara en lämplig ort att förlägga en ny polisutbildning till, då län tillsammans med och är Polisregion . Inom den regionen finns stort rekryteringsbehov och många bra praktikområden. En förläggning av utbildningens huvudort till skulle kunna innebära samarbete runt utbildningen i hela Polisregion . Man har goda kommunikationer i regionen och tillgång till universitet och högskola som polisutbildningen kan samverka med. De poliser som skulle examineras kan redan under sin utbildning få kunskap om området och den typ av brottslighet som finns. Med anledning av ovanstående bör man överväga att inrätta en polisutbildning i .
mot · H8021803 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en aktiv svensk Belaruspolitik med inriktning på stöd till demokrati och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. Vi beskådar, då denna motion skrivs, de största fredliga protesterna mot den Belarusiska regimen och den sittande diktatorn sedan han tog makten . var det åter ett presidentval i , ett val som i vanlig ordning kantades av omfattande valfusk. Dessvärre har vi också kunnat bevittna omfattande våld från myndigheterna mot folket i landet. Misshandel, tortyr, frihetsberövanden och även avrättningar av demonstranter har skett i en omfattning som vi skådat. Trots det omfattande våldet och förtrycket så har vi sett att demonstrationerna inte avtagit, snarare har omfattningen av desamma blivit allt mer omfattande. För det belarusiska folket är ett starkt stöd från omvärlden viktigt, inte minst på det moraliska planet. bör fördöma regimens förtryck, förklara diktatorn för en illegitim ledare och anse , den förmodade valsegraren, som den naturliga förhandlings- och samtalspartnern. har varit ledande inom EU att driva frågan om krav på mer öppenhet och frihet och ett stopp för kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och förtryck av oppositionella och journalister med flera i , landet som vanligen kallas sista diktatur. har också varit drivande i frågan om kraftfulla sanktioner mot regimen och president om de inte upphör med förtrycket. Efter valet , infördes kraftfulla sanktioner efter det tydliga valfusket och omfattande våldsamheter från regimen mot oppositionella och människorättskämpar. Det politiska och ekonomiska samarbetet mellan och villkorades med krav på framsteg på människorätts- och demokratiområdena. EU riktade då också omfattande sanktioner mot regimföreträdare med ansvar för övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och det omfattande valfusket. Vid införandet av dessa sanktioner var drivande under den dåvarande regeringen och utrikesminister . Situationen i stod då högt på den utrikespolitiska agendan och förekom alltid i den utrikespolitiska deklarationen som presenteras av utrikesministern. har också tonen inom EU förändrats rejält, sanktioner har lyfts och man påstår sig ha sett förbättringar i landet. Dessvärre har det varit svårt att få svar på vari dessa förbättringar bestått. Sanktionerna byggde på att landet hade politiska fångar, att de inte har någon fri media och att vallagen är utformad på ett sätt som i grunden hindrar fria och demokratiska val. Givet händelserna före, under och efter presidentvalet måste kraftfulla åtgärder till. Inte sedan president valdes till president, 1994, har något demokratiskt val hållits i landet. Införande av kraftfulla sanktioner och stoppat ekonomiskt stöd från EU bör vara tydligt i kommunikationen gentemot president och den belarusiska regimen. Frysta tillgångar, reserestriktioner och handelsrestriktioner kan vara viktiga verktyg som slår hårt och direkt mot diktaturens medlöpare. En av stora inkomstkällor är försäljning av rysk olja till EU:s medlemsländer, även oljan bör vara aktuell för sanktioner. Att är drivande i detta arbete bör vara en självklarhet.
mot · H8021804 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska eller helt ta bort brottsbekämpande myndigheters ansvar för att betala avgifter till teleoperatörer för avlyssningskopplingar inom brottsbekämpningen och tillkännager detta för regeringen. För att kunna nå framgång i att avslöja kriminella organisationer krävs såväl mycket personal som möjligheten till att utnyttja hemliga tvångsmedel t.ex. avlyssning. Dessa metoder är, enligt många inom brottsbekämpningen, en förutsättning för att kunna avslöja kriminella nätverk. Kostnaden för dessa är dock väsentlig och gräver djupa hål inom våra brottsbekämpande myndigheters verksamheter. kostar en s.k. avlyssningskoppling ca och operatör. I många fall kan utredningar kring grov organiserad brottslighet pågå . En avlyssning under t.ex. skulle kosta polisen eller för en enda koppling och en enda operatör. Ofta behövs fyra olika operatörer användas för att säkerställa att avlyssningen sker rätt. Plötsligt är summan uppe på nästan en kvarts miljon kronor. Kostnaden kan multipliceras då många kriminella ofta har flera olika telefoner och telefonkort. Pengar som kunde användas till regelrätt brottsbekämpning måste nu läggas på att betala operatörerna istället. Detta är inte acceptabelt. De brottsbekämpande myndigheternas kostnader till operatörerna måste minska eller ännu bättre helt utgå. De anslag som de brottsbekämpande myndigheterna får skall gå till att bekämpa kriminalitet. I ett samhälle där avlyssning är direkt avgörande för ett bra resultat bör inte kostnaden för detta löpande åläggas dessa myndigheter. Vi har alla ett gemensamt ansvar att stötta brottsbekämpande myndigheter och underlätta deras arbete med att upprätthålla lag och ordning. En tydligare lagstiftning kring kostnaderna för avlyssningskopplingar vore ett bra steg för att främja detta.