mot · H8021615 · 2020-10-02 00:00:00 — Säkrare närvaro för blåljuspersonal i bostadsområden Nationell handlingsplan för trygga bostadsområden Använd metoden CPTED i stadsbyggnadsprocessen Kostnadsfri karttjänst för ökad trygghet och företagande Minska, för att ta bort, asylsökandes möjlighet till ett eget boende Inget kommuntvång för mottagande av migranter eller förtur i bostadskön Avskaffa undantag i för asylboenden Stärk bostadsrättsföreningarna vid kommunala bostadsköp Stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader Rotavdrag för byggnader av kulturhistoriskt värde Avskaffa hissnormen på studentbostäder Se över flera möjligheter till boende för unga och personer 65 plus Ytterligare sänkt fastighetsavgift för utsatta grupper Klassificera studentbostäder som elevhem Sänkt skatt vid andrahandsuthyrning Skärpta regler för tillfälliga bygglov behöver förenklas och förtydligas Ökad konkurrens på byggmarknaden Offentliga slutpriser på bostadsrätter Regionalisera kontrollplan för bygglov Prioritera markanvisningar för studentbostäder Beredskapsplanering och översyn av regelverket Nationell handlingsplan för krisberedskap inom stadsbyggnadsområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en säkrare närvaro för blåljuspersonal i bostadsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av en nationell handlingsplan för trygga bostadsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda lokal användning av BID-samverkan i utsatta, särskilt utsatta områden och områden i riskzonen samt utreda ett införande av nationella riktlinjer för offentliga aktörers medverkan i sådan samverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en metod i likhet med CPTED och dess användning i stadsbyggnadsprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att Lantmäteriets kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda fler åtgärder för att minska asylsökandes nyttjande av eget boende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att avskaffa möjligheten för asylsökande att beviljas dagersättning och särskilt bidrag vid eget boende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att anvisningslagen avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att migranter inte ska ges förtur till bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att avskaffa undantag i för asylboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att stärka bostadsrättsföreningarna vid kommunala bostadsköp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om offentlig gestaltning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmänhetens delaktighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för kulturmiljökompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av en kulturell planering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av ROT-avdrag för byggnader av kulturhistoriskt värde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för fastighetsägare att motverka trångboddhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att avskaffa hissnormen för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för höjt bostadsbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda fler möjligheter för finansiering av bostadsköp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en bolånemodell för unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda regelverk och standardisering för hyrköp av bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda fler möjligheter till boende för unga och personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ytterligare sänkt fastighetsavgift för utsatta grupper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att klassificera studentbostäder som elevhem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för skattefria underhållsfonder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till ett kontinuerligt underhåll av fastigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för sänkt skatt vid andrahandsuthyrning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda nya metoder för att effektivisera energiförbrukningen i bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obebyggd tomtmark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för skärpta regler för tillfälliga bygglov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att avskaffa tidsbegränsade bygglov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda fler förenklingar av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ökad konkurrens på byggmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för friare strandskyddsregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tomträttsavgälder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett offentliggörande av slutpriser på bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en bostads- och infrastrukturberedning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att utvidga lagstiftningen om regional planering till att gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en regionalisering av kontrollplanerna för bygglov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av kommunala vatten- och avloppsplaner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till att prioritera markanvisningar för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur kommuner där det finns universitet eller högskolor, tillsammans med lärosätena, ska planera för att studentbostäder finns tillgängliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda beredskapsplanering och översyn av regelverket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en nationell handlingsplan för krisberedskap inom stadsbyggnadsområdet och tillkännager detta för regeringen. Antalet otrygga och socialt utsatta områden i har ökat. tilltar trångboddheten i många bostadsområden och segregationen breder ut sig i samhället. har framförhållning saknats i bostadspolitiken. Detta har lett till den allvarliga situation vi ser med bostadsbrist och trångboddhet i de flesta av landets kommuner. Orsakerna till dagens situation med så kallade utanförskapsområden och allmän bostadsbrist, kan främst härledas till den exceptionellt höga migrationen till , en migration som är fortsatt hög även efter då 163 000 migranter sökte sig till . Effekten av den höga migrationen har skapat och kommer fortsatt att få stora följdeffekter . bedömer att det behöver byggas 640 000 bostäder –2027, vilket innebär ett årligt genomsnittligt byggbehov på 64 000 bostäder, detta ska ställas mot prognosen som pekar mot 42 500 påbörjade bostäder . Att regeringen misslyckats är uppenbart, och ett nytt styre behövs för att åter skapa trygga bostadsområden och en balans på bostadsmarknaden. lyfter nu fram en rad förslag till åtgärder för att motverka otryggheten på bostadsmarknaden. Tillsammans med detta vill vi skapa bättre förutsättningar att kunna äga sitt eget boende och få ner kostnaderna för bostadsproduktionen, för lägre hyror och bostadspriser. Inom bostadspolitiken behövs vid sidan av omedelbara åtgärder, dessutom mer långsiktig planering för bostadsmarknadens behov. är ett mycket vackert land, med en unik natur och varierande bebyggelse. Det finns ett stort kulturhistoriskt värde i de äldre vackra byggnader som vi har kvar. Uppmuntran ska därför ges till att skydda, bevara och förvalta dessa byggnader väl. Viktigt är därför att de medarbetare och beslutsfattare i kommuner och institutioner som fattar beslut i frågor om bebyggelse, ges kompetensutveckling inom området kulturmiljö. Vi vill värna en trygg boendemiljö som innefattar både gemenskap och kultur som viktiga beståndsdelar och där utformningen av estetiskt vackra bostäder skapar en hållbar helhet. Behov finns av en mer långsiktig planering för tillgång på bostäder, regelförenklingar inom byggprocessen och ett bättre samspel med infrastrukturen i det regionala bostadsplaneringsstödet. Bostadsbyggandet kan, genom en minskad byråkrati vid nya byggprojekt och en kompetensförstärkning i kommunen för byggprocessen, ske i en snabbare takt . En ökad konkurrens mellan byggbolagen och finansiella möjligheter för fler byggbolag att anta byggprojekt, ska hjälpa till att minska byggkostnaderna. Därmed kan boendekostnaderna minskas, vilket är av största vikt för att fler ska kunna efterfråga de bostäder som byggs och skapa förutsättningar för att få till en bättre flyttkedja. Säkrare närvaro för blåljuspersonal i bostadsområden Polisen har pekat ut många socialt utsatta områden i där otryggheten upplevs vara extra stor. Enligt polisens egna rapporter utgör delar inom miljonprogrammens bostadsbestånd en betydande andel av dessa utsatta områden. De bedöms vidare ha en rumslig utformning som försvårar närvaron för polisen och även deras möjligheter att utföra spaningsarbeten. Detta utifrån hur torg, skolor, parkeringar, gångbroar och övriga ytor är planerade. Bland annat kan polisens reträttvägar riskera att blockeras, vilket utgör betydande risker för dem i arbetet. Den polisiära närvaron försvåras, utifrån rumsliga begränsningar, även vid polisingripanden. Dessa ingripanden kan, vilket vi ofta sett, leda till våldsamma upplopp med bilbränder och stenkastning som följd. Här föreslår vi att regeringen utreder hur kommunerna kan arbeta med att förändra, och ur ett brottsförebyggande perspektiv förbättra, områdesplaneringen. Till exempel kan kommunerna behöva genomföra riskanalyser av områdens utformning, utifrån polisens behov av säkerhet och mobilitet i arbetet. På detta sätt kan man skapa förutsättningar för en tryggare och säkrare polisiär närvaro, vilket även gynnar möjligheterna för att fler poliser ska kunna verka på dessa platser. Nationell handlingsplan för trygga bostadsområden Genom att införa effektivt trygghetsfrämjande åtgärder kan vi öka trivseln i områden som upplevs som otrygga. Om fler vågar sig ut efter mörkrets inbrott kan det leda till en ökad social kontroll. Detta kan i sin tur ge en lägre grad av brottslighet, vilket i slutändan ökar den faktiska tryggheten för invånarna. Forskning tyder på att gatubelysning är verksamt för att motverka brott och öka känslan av trygghet. Det är därför bra att, utifrån såväl kvalitativa som kvantitativa mål, öka mängden belysning i otrygga områden. Vidare visar undersökningar att även kameraövervakning bidrar till färre brott och till att öka tryggheten i bostadsområden och på parkeringsplatser. Det fungerar således både brottsförebyggande och som en trygghetsskapande åtgärd. Det är också viktigt, för främjande av trygghetskänsla, att planera allmänna ytor som mer öppna och därigenom tillräckligt ljusa. Det innebär att grönområden bör ges en vegetation av öppen karaktär, så som låg densitet i den marknära växtligheten. I planeringen bör därför små, mörka gömslen och en för tät vegetation i grönområden undvikas. De allmänna områden som finns behöver vara överblickbara för att skapa en säker miljö. Inhägnader, staket eller barriärer inom bostadsområden, som exempelvis markerar gränser mellan allmänna och privata ytor, innebär en åtkomstkontroll gentemot utomstående. Dessa framhävda gränser, mellan privat och offentlig mark, kan enligt undersökningar minska risken för att ett brott ska begås på platsen. Även underhållsarbeten och renoveringar behöver genomföras kontinuerligt för att upprätthålla en god boende- och stadsmiljö. Det ger en omgivning som människor uppfattar som gemytlig och trygg. Dåligt underhållna stadsmiljöer påverkar däremot uppfattningen av säkerhet negativt – de ökar istället känslan av risk för att bli utsatt för brott. Många studier visar att både renoveringar och nybyggnation kan minska omfattningen av våldsbrott i ett område. Det är inte enbart bostadshus och övriga byggnader som behöver underhållas. Det är lika viktigt att de offentliga utrymmena, som parker och lekplatser, ses efter. Det saknas en tydlig nationell riktning kring hur problematiken kring otrygghet i utsatta områden ska lösas. lade regeringen fram en långsiktig strategi för att segregationen skulle motverkas och minska i omfattning. Den strategin har bevisligen misslyckats. Mot bakgrund av den negativa utvecklingen, framför allt , finns en enad strävan i det svenska samhället för att skapa trygga stadsmiljöer. Vissa kommuner har tagit fram egna handlingsplaner, vilket är positivt. Många skulle dock även vara hjälpta av nationella riktlinjer, och en nationell plan, som tydligt lägger fram gemensamma mål i det trygghetsskapande arbetet. Vi föreslår därför att en nationell handlingsplan tas fram. Den ska fungera som en kommuner och vara ett stöd i arbetet med att skapa trygghet i våra bostadsområden. På så sätt kan vi lättare tillgodose kommunernas behov av trygghetsskapande åtgärder i bostadsområden. Bättre belysning, kameraövervakning och rent fysiska förändringar i miljön är exempel på åtgärder som kan ingå i handlingsplanen. Den ökade otryggheten och brottsligheten som breder ut sig på många platser i samhället, särskilt i de utsatta områdena, behöver åtgärdas. Utöver direkt brottsförebyggande åtgärder behövs särskilda insatser för att öka samverkan mellan olika aktörer inom det specifika området. Den internationellt vedertagna metoden BID-samverkan (Business Improvement District) syftar, genom organiserad samverkan mellan fastighetsägare och offentliga aktörer, till att skapa trygga och attraktiva bostadsområden (och platser) i samhället. Den sortens samverkan bör möjliggöras mer genomgående, varför metodiken behöver bli mer lättillgänglig för alla kommuner med deras respektive stadsdelar. En ökad otrygghet kan utgöras av en allmänt ökad oro och/eller en faktisk ökning av brottsligheten. Dessa samspelar givetvis ofta med varandra. Enligt en undersökning , genomförd av (Brå), känner nära en tredjedel av befolkningen sig oroliga för att utsättas för brott. Brottslighet som hot, trakasserier, misshandel, sexualbrott och personrån har ökat /2015. I socialt utsatta områden känner av kvinnorna sig otrygga på kvällstid vid utevistelse i sitt eget bostadsområde. Enligt (SCB, 2019) upplevde av den svenska befolkningen problem gällande brottslighet, våld och vandalisering i det egna bostadsområdet. Detta var den högsta siffran i , vilket framgår i EU-SILC (Europeiska unionens undersökning om inkomst och levnadsförhållanden). Behoven av att motverka brottslighet och otrygghet i samhället är därför stora. Metoden BID-samverkan bygger på att de involverade parterna frivilligt, och genom en gemensam avgift, finansierar trygghetsskapande åtgärder inom ett tydligt avgränsat område. Detta kan ske genom en ökad handel, olika former av attraktioner och/eller fysiska åtgärder. Förutom fastighetsägare och näringslivsparter förekommer det även att stadsdelsförvaltningar, kommuner och polisen involveras i arbetet. Även kommuner kan vara med och delfinansiera olika satsningar för fysiska åtgärder. Det finns flera positiva exempel på en god BID-samverkan. En implementerad samverkan, inom föreningen i Järva, ledde till en nedgång i antalet bostadsinbrott i området. Även en god samverkan inom den så kallade Gårdstensmodellen lyckades reducera en stor del av den öppna narkotikaförsäljningen i området och minska oroligheterna från kriminella gäng. Föreningen Fastighetsägare Sofielund har verkat för ökad trivsel, sammanhållning och en bättre fastighetsförvaltning i området. BID-samverkan kan med fördel kombineras med andra offentliga insatser, detta enligt modellen Effektiv samordning för trygghet (). Dess syfte är att förebygga och minska otryggheten i det offentliga rummet genom tidiga insatser. Där medverkar exempelvis polis, kommun och kommunala bostads- och fastighetsbolag. Målet är att skapa en gemensam lägesbild av otryggheten inom ett avgränsat geografiskt område för att därefter kunna fatta beslut om nödvändiga samordnade åtgärder och insatser. Dessa utvärderas efter genomförande för att bedöma om de ska fortsätta, utökas, bytas ut eller avslutas. Mer än 50 stycken kommuner uppgav 2019 att de använder EST-metodiken. Exemplen kan utgöra en god grund för planering och genomförande av en lyckad samverkan. De kan således fungera som nationella riktlinjer för en positiv BID-samverkan lokalt och bör därför utredas av regeringen. I utsatta, särskilt utsatta områden och så kallade riskområden behöver till exempel offentliga instanser genomföras i projektform för att en sådan samverkan ska vara verkningsfull. En lyckad modell för samverkan bidrar till att motverka utanförskap, brottslighet och segregation. Den kan tvärtom medverka till att öka integrationen och sammanhållningen. Använd metoden CPTED i stadsbyggnadsprocessen Den fysiska miljön behöver redan i stadsbyggnadsprocessen planeras utifrån ett brottsförebyggande och trygghetsskapande perspektiv. Detta bör ske på ett övergripande strategiskt plan, men även konkret genom en handlingsplan. I denna kan samtliga inblandade och berörda parter, såsom polisen, ha en central plats för stadsplaneringen inom en kommun. Detta bör gälla ända in i slutskedet av färdigställandet av nya miljöer. Exempel på en sådan metod är Crime Prevention Through Environmental Design (CPTED). Denna innebär att ett brottsförebyggande och trygghetsskapande perspektiv, inklusive förslag på konkreta åtgärder, alltid ska finnas med i en samhällsbyggnadsprocess. Metoden används i flera europeiska länder – exempelvis genom ett certifieringssystem för säkert boende, i befintliga bostäder och för nya stadsdelar i . Detta sker genom en noggrannhet i utformningen och förvaltningen av den byggda miljön. Där är polisen en central aktör för certifieringen. Syftet är att minska risken för inbrott, stöld, vandalism och rädsla för att utsättas för brott. För att erhålla certifikatet så ska ett antal kriterier för utformningen av bostäder och stadsdelar vara uppfyllda. Kriterierna handlar om bedömningar från polisen och dessa sker i sin tur utifrån bostadsområdets/stadsdelens status gällande aktuell och potentiell brottslighet, områdets attraktivitet och sårbarhet, social närvaro, utövad övervakning, visibilitet/sikt, engagemang, ansvar, attraktionskraft i omgivningarna, tillgänglighet och flyktvägar. Polisen certifierar genom denna process färdigbyggda bostäder/stadsdelar. De samverkar därför direkt i stadsbyggnadsprocessen med kommun, byggherre, arkitektbyrå och andra intressenter. Kommuner i med, utifrån polisens lista, utsatta områden, särskilt utsatta områden och riskområden skulle vinna på att anamma den verksamma metodiken. De kan med fördel hämta inspiration från andra europeiska länder där CPTED använts med goda resultat. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att se över en metod där trygghetsfrågorna tas med i stadsbyggnadsprocessen. Kostnadsfri karttjänst för ökad trygghet och företagande Lantmäteriet kartlägger genom avancerade och detaljerade kartor. Att ladda ner kartor är kostnadsfritt för privatpersoner. Villkor och avgifter för att använda geodata skiljer sig åt beroende på hur man vill använda data: för vidareförädling, i kommersiell verksamhet, i offentlig verksamhet, för forskning eller utbildning. Kostnadsfria kartor skulle underlätta för fler företag att utveckla tjänster. Tillgång till avgiftsfria geodata är viktigt inom digitaliseringen och effektiviseringen av samhällsbyggnadsprocessen. Statliga geodata finansieras genom anslag och avgifter. Genom en komplicerad modell inom geosamverkan utbyter statliga myndigheter och landets kommuner geodata och pengar. För att effektivisera och förenkla verksamheten inför en full övergång till öppna och avgiftsfria geodata behöver finansieringsmodellen förändras. En modell bör vara aktuell där den service som myndigheterna ger till varandra är helt kostnadsfri. Tillgången till uppdaterade och kostnadsfria kartor från Lantmäteriet behöver förbättras och geodata verkligen komma till användning i all offentlig verksamhet. Fler exempel på vikten av uppdaterade kartor är händelsen i samband med den stora skogsbranden . i försenades på grund av att man använde sig av gamla, icke uppdaterade kartor. Regeringen bör därför verka för att Lantmäteriets senast uppdaterade kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt. Minska, för att ta bort, asylsökandes möjlighet till ett eget boende Integrationen försvåras av det som i allmänna ordalag kallas EBO-lagen. Den ger asylsökande möjlighet att bosätta sig var de vill i landet, som deras asylansökan prövas. De ges genom denna lag också rätt att erhålla statliga bidrag. Bieffekterna till följd av detta är tydliga. Bostadsområden har blivit allt mer överbefolkade och socioekonomiskt segregerade, vilket lett till att utanförskapet har förstärkts och trångboddheten blivit allt värre. Möjligheten för asylsökande att bosätta sig var de vill i landet har lett till att vissa kommuner har fått svårt att upprätthålla det allmänna kommunala ansvaret. Detta då fler personer bor i lägenheterna än vad de är avsedda för. På grund av detta saknar kommunen möjlighet att anpassa sin samhällsservice efter befolkningen. Det har i många fall påverkat kvaliteten inom skola och vård negativt. Den svarta marknaden, med försäljning av hyreskontrakt, har vuxit sig allt större. Detta har i sin tur skapat inlåsningseffekter på bostadsmarknaden. Polis, socialtjänst och bostadsbolag vittnar alla om samma sak: svarthandeln med hyreskontrakt är så utbredd att något som liknar en parallell bostadsförmedling har skapats. Ett eget boende för asylsökande bidrar även till att försvåra verkställigheten av utvisningsbeslut. Konsekvensen blir ett växande skuggsamhälle bestående av människor som vistas i utan laglig rätt.