mot · H8022552 · 2020-10-05 00:00:00 — Krafttag mot illegal migration för ett säkrare ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett samlat grepp mot illegala migranter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kartläggning av skuggsamhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att existerande möjligheter för sanktioner mot utlänningar som vistas illegalt i i större utsträckning bör användas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera undangömmandet av illegala migranter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krafttag mot illegal arbetskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krafttag mot företag som anställer illegala och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad inre utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att fastställa identiteten vid inre utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer resurser till för inre utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa preskriptionstiden för utvisningsbeslut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa möjligheten att ansöka om prövning av verkställighetshinder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett återinförande av lagen om id-kontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av gränskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat transportörsansvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för människosmuggling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att biometriuppgifter ska tas upp, lagras och vara tillgängliga i fler former och för fler myndigheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat fokus på återkallelse av uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad kommunikation mellan myndigheter i ärenden om utlänningskontroll och återkallelse av tillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer resurser till för återkallelse av tillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återreseförbud ska bli norm vid utvisningsbeslut från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet att återkalla främlingspass och resedokument och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformer av återvändandeverksamheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter till förvarstagning av utlänningar som ska utvisas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftigt öka antalet förvarsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra säkerheten på landets förvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera rymning från förvar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krafttag för att få till stånd återtagandeavtal med främmande stater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avtal för utvisningar av utlänningar till säkra tredjeländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verkställighetshinder inte ska föreligga ifall en utlänning har begått synnerligen grova brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om registreringskrav för EES-medborgare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffa EU-medlemsstaters missbruk av den fria rörligheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta krav för att erhålla ställning som varaktigt bosatt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglerna för när EU-migranter kvalificerar sig till de sociala trygghetssystemen bör stramas upp, och detta tillkännager för regeringen. I takt med att migrationen till har ökat, har även tendensen hos utlänningar att stanna kvar i efter ett beslut om avslag och utvisning ökat. Särskilt bland asylsökande är det många som väljer att gå under jorden för att bli en del av ett snabbt växande skuggsamhälle. Det finns ingen exakt siffra över hur många som uppehåller sig illegalt i , men trots uppåt 120 000 ärenden om utvisning och avvisning som fått i uppdrag att verkställa , har endast kring 66 000 kunnat verkställas. Enligt prognos väntas ytterligare 40 000 personer avvika . Till detta ska fogas nästan 20 000 personer som finns i balans för verkställighet, vilket inte innefattar EES-medborgare som de facto saknar rätt att vistas i landet. Det står klart att har ett stort problem med illegala migranter och ett växande skuggsamhälle. Att uppehålla sig illegalt i landet innebär att stå utanför rättssystemet och utan sociala skyddsnät. Som illegal invandrare kan man i princip enbart livnära sig på olika typer av kriminalitet såsom prostitution, droghandel, inbrott eller rån, i bästa fall på svartjobb utan kollektivavtal eller försäkringar, samt utan möjlighet att vända sig till myndigheter om man blir utnyttjad. Skuggsamhället är till stor skada för såväl det svenska samhället som för berörda individer. Det svenska samhället måste stå enigt och göra det omöjligt att vistas här som illegal. Om vi ska stå för principen om reglerad invandring så krävs det att utlänningar som nekats rätten att stanna i också lämnar landet, i enlighet med svensk lag. Det måste också innebära att personer som beviljats ett uppehållstillstånd fråntas det när skälet för tillståndet inte längre föreligger. Kontrollerna av vem som reser in i måste öka och särskilda insatser genomföras mot dem som vistas illegalt på våra gator. Försvarsverksamheten måste fungera bättre, och återvändandeverksamheten måste effektiviseras. Åtgärder måste vidtas för att krympa ovan beskrivna skuggsamhälle, såväl för att upprätthålla det svenska samhällskontraktet som för att skydda de människor som far illa. Ett samlat grepp mot illegala migranter Grunden i bekämpandet av skuggsamhället är att göra det oattraktivt för utlänningar att stanna kvar i landet efter ett avslag. Utlänningar med avslagsbeslut måste tydligt se att valet att stanna illegalt enbart kan sluta med besvikelse. Detsamma gäller utlänningar som reser in i hopp om att kunna leva i ett parallellsamhälle. För att uppnå detta måste hela den svenska samhällsapparaten arbeta i samma riktning för att i princip omöjliggöra ett illegalt liv i . Kommuner och regioner, liksom statliga myndigheter, och även företag och organisationer, måste alla på sitt sätt arbeta målinriktat för detta syfte. Nödvändiga åtgärder är exempelvis bestämmelser för offentliga tjänstemän att meddela när en illegal migrant påträffas, eller åtgärder mot kommuner och regioner som väljer att erbjuda illegala migranter mer än akut vård och omsorg. Regeringen måste leda detta arbete, genom ett klart och tydligt besked om att inte längre kommer att tolerera ett skuggsamhälle och ett tydligt uppdrag till myndigheterna att ta frågan på allvar. Det finns varken tillförlitlig statistik eller andra fakta gällande omfattningen av skuggsamhället i . Flera rapporter och uttalanden från olika myndigheter tyder dock, enligt ovan, på att det rör sig om flera tiotusentals personer. Det är utomordentligt viktigt att detta kartläggs och studeras genom samarbeten mellan flera myndigheter, så att det offentliga kan motverka de senaste årens tendenser till ett ökat utanförskap och kriminalitet. Myndigheter som , , , och andra måste ges ett tydligt uppdrag att prioritera frågan. En utlänning som vistas i utan tillstånd kan dömas till bötesstraff, enligt 20 kap. utlänningslagen (2005:716). Om brottet betraktas som ringa ska dock åtal inte väckas. På samma sätt är det straffbart att vistas i för den som enligt ett utvisningsbeslut inte haft rätt att återvända till eller den som korsar en yttre gräns, exempelvis via fartyg eller flygplan. I praktiken används dock dessa regleringar knappt. var det exempelvis endast 51 utlänningar som dömdes för att ha vistats illegalt i . Detta ska ställas mot att nästan 120 000 uppehållstillstånd beviljades och att gränser korsades flera miljoner gånger. Uppgifter från medarbetare på gör också gällande att det finns en intern kultur av att avstå från att upprätta en polisanmälan i dessa fall. Detta gäller såväl i ärenden om uppehållstillstånd för besök som för illegala migranter som gått under jorden eller asylsökande som tidigare gått under jorden och anslutit sig till skuggsamhället. Det måste betraktas som orimligt att en utlänning kan bryta mot svensk lag men ändå slippa någon som helst bestraffning, ens i form av böter. Principen om den reglerade invandringen kräver att missbruk beivras. föreslår därför att bestämmelserna för straff för illegal vistelse i skärps och myndigheterna åläggs att beivra sådan brottslighet. Kriminalisera undangömmande av illegala Av 20 kap. 7 § utlänningslagen framgår att det är tillåtet att gömma utlänningar som befinner sig i utan tillstånd, under förutsättning att detta inte görs för egen . menar att detta är orimligt och inte försvarbart ur någon synvinkel. Att aktivt bidra till ett växande skuggsamhälle där människor tvingas leva utan skyddsnät och möjlighet till legal försörjning är en ogärning. Det står dessutom i strid mot basala rättsprinciper, personer som inte har laglig rätt att vistas i ska också lämna landet. Huruvida det görs med eller utan är i sammanhanget irrelevant. Vi vill därför göra det olagligt i samtliga fall att gömma, eller på liknande sätt underlätta för illegala invandrare att hålla sig undan från den svenska rättsskipningen, på ett sätt som motsvarar vad som anges i 17 kap. 11 § (1962:700) om skyddande av brottsling. Häri ingår även att straffet för undangömmandet av illegala migranter ska skärpas. Krafttag mot illegal arbetskraft Arbetsmarknaden för personer utan tillstånd har vuxit. Detta har inneburit att personer kunnat leva i trots att de har fått avslag på sin ansökan, eller hållit sig undan från rättsväsendet. Det är välkänt att terroristen försörjde sig genom arbete tiden innan han begick sitt avskyvärda dåd på . En annan aspekt är att många som arbetar illegalt i gör det under svåra förhållanden, ofta under hård kontroll av kriminella nätverk. De flesta illegala arbetstagarna är också lågutbildade, och tränger därmed ut denna redan hårt ansatta grupp på den svenska arbetsmarknaden. Därtill kommer de skatteintäkter som går förlorade genom att arbetsgivare betalar ut löner svart. Liksom andra typer av brott mot utlänningsrätten är illegalt arbete straffbart, men precis som de andra brotten är det få som döms, och straffen är mycket låga. menar därför att det måste ske en skärpning av lagstiftningen kring anställning av utlänningar utan tillstånd i . Det måste bli tydligt att samhället inte accepterar att utlänningar kommer till och arbetar utan tillstånd. Regeringen måste skärpa straffen för illegalt arbete så att påföljden för en sådan gärning blir omedelbar utvisning och förbud att återvända till , samt att bötesstraffet revideras för att motsvara graden av gärningen innebär. och gränspolisen bör även ges klara direktiv om att arbetet med beivrandet av illegalt arbete ska prioriteras. Krafttag mot företag som anställer illegala Satsningar mot illegal arbetskraft kan inte enbart fokusera på de illegala migranterna själva. Företag som medvetet eller av otillbörlig oaktsamhet anställer illegal arbetskraft måste även de straffas. Så är återigen redan fallet , men bestämmelsen är inte särskilt välanvänd. och andra myndigheter bör därför få tydliga direktiv om att ta dessa problem på allvar och straffa företag som medvetet eller av otillbörlig oaktsamhet gjort sig skyldiga till att anställda utlänningar utan tillstånd. Det bör även övervägas om företag som fällts för detta brott kan svartlistas, så att de kan förekomma i ärenden om arbetstillstånd. Utöver lagstiftningsmässiga skärpningar mot illegal migration i alla dess former måste också det konkreta arbetet med att hitta och lagföra illegala migranter, inre utlänningskontroll, förbättras. måste få ett större mandat och klara direktiv att satsa på inre utlänningskontroll. Ett nytt program mot illegal migration bör inkludera ett förbättrat samarbete med och Kriminalvården, större öppenhet mellan myndigheterna, men också att få till särskilda satsningar på chartrade plan, en fördjupad kontakt med utlandsmyndigheterna samt särskilda punktinsatser i det offentliga. Programmet bör kontinuerligt vidareutvecklas för att säkerställa att personer som rör sig fritt i vår närmiljö också är här lagligt. Antalet inre utlänningskontroller måste bli fler och även riktas mot platser där behovet är som störst. Polisen bör ges möjlighet att utifrån empirisk erfarenhet och generella beteendemönster utföra inre utlänningskontroller för att hitta personer som befinner sig illegalt i landet, utan att detta utgör en diskrimineringsgrund. Åtgärder för att fastställa identiteten vid inre utlänningskontroll Polisens möjlighet att snabbt fastställa identiteten hos en person i samband med en inre utlänningskontroll är begränsad. Åtkomsten till Centrala utlänningsdatabasen är kringskuren och likaså övriga databaser och system. Polisen har heller inte rätt eller möjlighet att uppta eller kontrollera fingeravtryck eller andra biometriska uppgifter hos en misstänkt illegal migrant. Detta innebär att arbetet med att bekämpa den illegala migrationen försvåras och att skuggsamhället med all dess kriminalitet kan fortsätta att frodas. Dessa problem är inte nya och omnämndes redan inom ramen för utredningsbetänkandet Klarlagd identitet (SOU 2017:93). I remissvaren begärde rentav ytterligare möjligheter, utöver de som föreslogs i utredningen. Främst rör det möjligheten till upptagning av DNA-profiler för identifiering, men också tömmandet av digitala medier i syfte att utreda den misstänktes identitet. är angelägna om att myndigheterna ska få de verktyg och befogenheter de behöver för att upprätthålla rättssamhället och den reglerade invandringen. Det är därför viktigt att de förslag som förs fram av utredning och av läggs fram för av regeringen. Vi noterar i sammanhanget att regeringen föreslagit vissa förbättringar i lagrådsremissen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten . Efter kritik från Lagrådet sköt regeringen upp framläggandet av en proposition. förutsätter att regeringen tar Lagrådets kritik på allvar, men också skyndsamt föreslår reformer enligt vad som nämnts, både i en omarbetad proposition och i framtida propositioner. Mer resurser till för inre utlänningskontroll De ovannämnda förslagen skulle öka arbetsbörda. Den har ökat oavbrutet, utan att anslagen ökat i samma takt. vill därför satsa ordentligt på detta område. Fler poliser måste anställas, villkoren måste förbättras och fungerande rutiner måste till i verksamheten, grundat i beprövade metoder och medarbetarnas initiativ. Målet är att ingen ska kunna resa in till utan tillstånd och att samtliga utvisningsbeslut verkställs . Allt detta bör tillkännage för regeringen. Ingen preskriptionstid för utvisningar Preskriptionstiden för utvisningsbeslut innebär att ett utvisningsbeslut upphör att gälla . Detta gäller oavsett om utvisningen verkställts eller ej. kan en utlänning inte ansöka om uppehållstillstånd inifrån i sedvanlig ordning. Istället räknas en eventuell ansökan som en anmälan om verkställighetshinder (V-UT). ska då skyndsamt pröva om sådana föreligger och särskilt om nya omständigheter uppdagats. Om så inte är fallet ska utvisningen verkställas som vanligt. En ansökan utifrån påverkas inte av ett utvisningsbeslut. En utlänning som fått avslag på en ansökan om uppehållstillstånd och fått beslut om utvisning kan alltså ansöka på samma villkor som tidigare om han eller hon lämnar . Detta gäller dock inte asylsökande, eftersom asyl endast kan sökas inifrån . Detta gör att asylsökande som fått avslag och ska utvisas kan få en ny chans att få asyl om de avviker och går under jorden och sedan ansöker om asyl igen efter att utvisningsbeslutet preskriberats. Vid tillkomsten av utlänningslag förlängdes preskriptionstiden från det tidigare till . Ändringen motiverades med att det hade blivit allt vanligare att utlänningar förhindrade verkställigheten av utvisningen genom att hålla sig undan långa tider. Mot bakgrund av att det är ett stort antal personer som blir kvar i och att verkställigheten av utvisningsbeslut försvåras av att många håller sig undan myndigheterna anser att preskriptionstiden ska förlängas. Givet att utlänningslagstiftningen redan innefattar goda möjligheter att nå ett rättssäkert slutligt beslut i migrationsärenden och att särskilda regleringar även gäller för det fall verkställighetshinder föreligger anser att preskriptionstiden bör förlängas utan begränsning. Preskriptionstiden för utvisningsbeslut ska därmed avskaffas. Begränsa möjligheten att ansöka om verkställighetshinder Under den fyraåriga preskriptionstiden behandlas eventuella nya ansökningar enligt ovan som en ansökan om verkställighetshinder (V-UT). Tanken är att skapa en säkerhetsventil så att eventuella förändrade omständigheter ska kunna komma fram. Efter de senaste årens kaos inom migrationspolitiken är det rutin att efter ett avslagsbeslut tvingas hantera upprepade V-UT, ofta helt utan grund. Detta innebär ett stort slöseri på resurser och i vissa fall att verkställigheter av utvisningar behövt avbrytas, trots att planet precis landat i utlandet. Reglerna kring V‑UT bör därför förenklas så att uppenbart ogrundade ansökningar kan avvisas direkt. Återinför lagen om id-kontroller Krisen 2015 tvingade regeringen att införa gränskontroller vid och en rad hamnar i . Detta skedde inom ramen för bestämmelser om att tillfälligt återinföra gränskontroller vid allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Regeringen har förlängt gränskontrollerna , senast till . Syftet, som ursprungligen var den okontrollerade massinvandringen, är istället säkerhet och terrorism och förstås coronavirusets spridning. Regeringen föreslog också en särskild ny lag för att ytterligare stoppa massinvandringen, lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet, lagen om id-kontroller. Med stöd av denna beslutade regeringen också om förordningen (2015:1074) om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Efter att ha förlängts upphörde förordningen att gälla . Lagen i sin tur upphörde att gälla . Det är uppfattning att beslutet att införa gränskontroller, inklusive lagen och den följande förordningen, var rätt beslut, även om det är beklagligt att regeringen inte fattade beslutet tidigare. Det är likaså beklagligt att lagen om idkontroller inte har fortsatt att gälla. har fortsatt behov av en rättslig reglering av identitetskontroller längs våra gränser. Krisen längs gräns visar tydligt på hur skör den nuvarande migrationssituationen är, och skulle med kort varsel kunna drabbas av ytterligare en migrationskris. Även coronavirusets spridning visar på vikten av att snabbt få kontroll över gränserna. Regeringen bör därför återinföra en permanent lag om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Migrationskrisen , och den i skrivande stund pågående coronapandemin, har tydligt visat på hur viktigt skyddet av våra gränser är för att vårt samhälle ska kunna fungera. Oavsett hur väl de öppna gränserna tjänar oss under normala, lugna förhållanden, måste ha en beredskap för extraordinära situationer. Detta innefattar även situationer där de öppna gränserna är ett direkt hot mot vår säkerhet, såsom när det gäller den omfattande gränsöverskridande brottsligheten. Det är därför viktigt att upprätthåller en adekvat permanent infrastruktur för att snabbt kunna införa fullständiga gränskontroller och kontrollera vem som reser in i . Infrastrukturen bör lämpligtvis utformas så att den också kan tjäna till annan brottsbekämpning, exempelvis vapen- och narkotikasmuggling. Gränskontrollerna bör också utformas på sådant sätt att de inte blir till hinder för trafiken, särskilt i den känsliga . Vissa ansatser i just denna riktning har redan tagits, såsom planer för automatisk passkontroll, genom vilken en EES-medborgare med ett biometriskt pass skulle kunna passera utan passkontroll. Ett sådant system skulle innebära att korsandet av gräns för exempelvis danska medborgare skulle bli lika snabbt och enkelt som att registrera ett busskort i kollektivtrafiken. Regeringen bör särskilt prioritera detta arbete så att får en fullständig infrastruktur för komplett gränskontroll på plats. De senaste årens stora våg av migranter har visat att även privata företag har ett ansvar för att upprätthålla en fungerande och laglig migration. Utförare av flyg-, tåg- och färjetrafik måste med största noggrannhet försäkra sig om att de inte utnyttjas av internationella nätverk av människosmuggling eller trafficking. Statlig kontroll kan bistå men till syvende och sist måste transportföretagen själva ansvara för att passagerarna har rätt identitets- och resehandlingar. vill därför utöka transportörsansvaret, främst genom att återinföra vissa bestämmelser från den ovannämnda förordningen (2015:1074) om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet, såsom färdig beredskapslagstiftning. Därtill bör också straffet för att underlåta att följa lagen skärpas med bötesbelopp eller motsvarande viten eller avgifter som kopplas till omsättningen. Detta bör utredas närmare, som en bättre lösning bör tas fram inom hela EU. Skärpt straff för människosmuggling Människosmugglarnas affärsmodell bygger på att sälja resor utifrån löften, lögner och överdrifter om vad migranter kan förvänta sig. De riskerar migranters liv vid farliga transporter och utgör ofta ett led i organiserad människohandel och sexuellt utnyttjande av utsatta kvinnor och barn från fattiga länder. Människosmugglingen kränker därutöver nationella suveränitet – lagar och normer om statsgränser och medborgarskap åsidosätts. Den bidrar till lönedumpning genom svart arbetskraft. Den är en inkomstkälla för organiserad brottslighet som bedriver handel med svenska passhandlingar och tar betalt för att smuggla människor, vapen och narkotika. Den kan även vara ett led i transport av terrorister eller krigsförbrytare på flykt från rättvisan. Det är alltså både ur samhälleligt och individuellt perspektiv viktigt att stävja människosmugglingen i möjligaste mån. I enlighet med den generella skärpningen som föreslagit i synen på illegal migration och dess understödjare, bör straffen för smugglare som cyniskt utnyttjar utsatta människor för ekonomisk skärpas så att det motsvarar brottets allvar. Uppföljning av utfärdade tillstånd En rad myndigheter, främst och , tar upp olika former av biometriuppgifter från utlänningar som vistas eller vill resa in i .