mot · H8022809 · 2020-10-06 00:00:00 — Regeringen har gett PTS i uppdrag att konkretisera hur framtida stödinsatser skulle kunna utformas på ett effektivt sätt. Det är viktigt att ett fortsatt stöd för utbyggnad av bredband finns och att detta får fortsatt finansiering i kommande landsbygdsprogram. Även med ett stöd kommer det uppstå höga kostnader för enskilda. Ett problem som sätter käppar i hjulet för utbyggnaden av bredband är lokaliseringsprincipen, som hämmar stadsnätens utveckling och i förlängningen även bredbandsutbyggnaden på landsbygden. 220 av 290 kommuner har stadsnät. Dessa kompletterar andra aktörer och bidrar till målet om ett helt uppkopplat . För att kunna uppnå statens bredbandsmål krävs en skyndsam förändring i kommunallagen liknande den som gjort det möjligt för kommunala energibolag att erbjuda sina tjänster över kommungränser. De administrativa gränser vi satt är inte nödvändigtvis rimliga för bredbandslösningar. PTS har utrett och föreslagit undantag från lokaliseringsprincipen när det gäller bredbandsutbyggnad. Regeringen bereder förslaget men har ännu inte lagt proposition. Utifrån det utredningsunderlaget anser att kommunala bredbandsaktörer ska undantas från den så kallade lokaliseringsprincipen, som hindrar dem från att bygga bredband i angränsande kommuner. Vi vill också se en fortsatt satsning på bredbandskoordinatorer. Koordinatorerna ska fungera som en kontaktpunkt för bredbandsfrågor i länen för både offentliga och privata aktörer. Detta är en viktig satsning för att förbättra möjligheterna till bredband i hela . har, med början 2016, avlägsnat den fasta förbindelsen via koppartråd för tiotusentals abonnenter. anser att det borde kunna ses som självklart att inte klippa det fasta kopparnätet innan ett fungerande alternativ finns på plats i det enskilda fallet. Det kan lätt ses som ett uttryck för storstadens arrogans när det gamla nätet tas bort innan ett nytt fast fibernät finns på plats. Nej till besparingar på särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Regeringen föreslår en minskning av anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning på . Av dessa flyttas 2 miljoner till Myndigheten för digital förvaltning med motiveringen att denna tagit över verksamhet. Däremot återstår 2 miljoner som utgör ”finansiering” av en förstärkning av anslaget till Myndigheten för digital förvaltning. Detta innebär att medlen till tjänster för personer med funktionsnedsättning minskas med 2 miljoner. motsätter sig denna minskning och anvisar därför mer än regeringen till anslag 2:2. I takt med digitaliseringen har den fysiska postgången fått en minskad roll. Det är naturligt och ingenting som vi kan eller vill bromsa upp. Vi måste därför förbereda oss inför de utmaningar postservicen står inför när andelen brev fortsätter att sjunka. Olika länder har gjort olika vägval. I en del länder jobbar man med olika typer av porton där exempelvis ”garanterade” försändelser har ett pris, brev som inte brådskar har ett pris och brev som måste vara framme har ett pris. I andra länder har man försökt att möta utvecklingen genom att exempelvis dela ut post enbart . anser att väg måste ta hänsyn till förutsättningarna i hela vårt land. Det är av yttersta vikt att det levereras post i hela landet samt att posten även fungerar om exempelvis elnätet av någon anledning inte fungerar. omfattas PostNords brev och paketförsändelser upp till i den samhällsomfattande tjänsten vilket innebär att de momsbefrias. Syftet är att på så vis främja PostNords samhällsuppdrag att nå hela landet med postförsändelser. PostNord är dock inte ensamma om denna förmåga och momsbefrielsen snedvrider konkurrensen. I förlängningen leder den snedvridna konkurrensen till högre priser, färre antal ombud och att servicen till medborgarna försämras. Post- och paketbranschen genomgår en strukturomvandling där antalet brev som skickas minskar stadigt som e‑handeln med påföljande paketförsändelser växer kraftigt. Kunder efterfrågar individuella lösningar, hög tillgänglighet och bra service. Det finns utifrån detta anledning att främja marknadsvillkoren genom att slopa den samhällsomfattande tjänsten för paketmarknaden. Genom att sänka omfattningen av den samhällsomfattande tjänsten och begränsa den till brevmarknaden bör konkurrensvillkoren på paketmarknaden förbättras. Vi föreslår därför att det tillsätts en utredning som tar ett helhetsgrepp om posthanteringen utifrån tillgänglighet, säkerhet, framtida utveckling och kostnader. Digital post från myndigheter anser att ska ligga i framkant när det gäller att tillvarata och utveckla digitaliseringens möjligheter. Med nya digitala lösningar kan servicen till medborgarna förbättras. Digital post främjar en levande landsbygd, når mottagaren effektivt och snabbt, gör att id-kapningar upptäcks snabbare, är billigare än fysisk post och är i förlängningen bättre för miljön. Flera myndigheter har börjat använda digitala brevlådor för sin kommunikation. Även om mycket har gjorts inom den offentliga sektorn återstår mycket arbete innan digitaliseringen av myndigheterna har nått en nivå som medborgarna kan förvänta sig. Trots att föreslog att alla stora och medelstora myndigheter till 2017 skulle kunna erbjuda fysisk post i digital form, är detta långt ifrån genomfört. Det bör därför införas ett lagkrav på att alla kommuner, regioner och statliga myndigheter ska använda digital post till mottagare som önskar det, såvida särskilda skäl för undantag inte föreligger. I takt med att försändelserna med digital post ökar finns det också anledning att kräva av kommuner, regioner och statliga myndigheter att betala för de försändelser de skickar. Sedan starten av Mina Meddelanden beräknas privata brevlådeoperatörer förmedlat myndighetspost till ett värde av . I utredningen – omstart för den digitala förvaltningen (SOU 2017:114) föreslogs en ersättningsmodell till de digitala brevlådeoperatörerna. Utredningens förslag mötte stort gehör hos berörda remissinstanser. Regeringen har dock inte återkommit med en proposition i ärendet. Det är angeläget att en ersättningsmodell som ger täckning för både fasta och rörliga kostnader kommer på plats. Med en ersättningsmodell främjas också möjligheterna för offentliga beställare att ställa krav på brevlådeoperatörernas åtaganden. Nej till besparingar på betaltjänster Regeringen har utifrån sänkta ambitioner reducerat anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster med . PTS har till följd av nerskärningarna tvingats konstatera att infrastrukturen för kontanter är sårbar. söker istället upprätthålla ambitionen om en bibehållen infrastruktur för kontanter. Enligt vår uppfattning bör kontanthantering även fortsättningsvis ingå i grundläggande betaltjänster. föreslår att anslaget för stadsmiljöavtal ska minskas med . Detta eftersom den anslagna summan tidigare inte blivit fullt ianspråktagen av åtgärder. Detta indikerar att behovet inte är så stort som regeringen bedömer. Istället utvecklar satsningen på utbyggd statlig infrastruktur för cykling med 2021 och 2022. föreslår 10 miljoner för att öka säkerheten vid järnvägsstationer. Sammantaget innebär detta att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökar med , minskar med och med . föreslår att stärka anslaget för 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med och för att finansiera en utökning av stödet till enskilda vägar. ökar vi regeringens satsning på ökat järnvägsunderhåll med och . Vi avstår regeringens årliga miljökompensation om till järnvägen. Anslaget 1:2 minskar sammantaget med , och . För att finansiera intensifierat arbete med att godkänna BK4-vägar anvisas ytterligare 10 miljoner till anslag 1:3 . För att stödja de icke-statliga flygplatserna avsätter under anslag 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser. För att motverka ett borttagande av fjärrzonsrabatten avsätter . För att återinföra nettomodellen för sjöfarten avsätter . Miljörabatterna inom sjöfarten föreslås utökas med ett belopp på 15 miljoner. Sammantaget ökas anslaget 1:15 Sjöfartsstöd med 50 miljoner. säger också nej till regeringens satsning på internationell tågtrafik och minskar därför anslaget 1:16 Internationell tågtrafik med 2021, 2022 och 2023. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning tillförs 2 miljoner som beskrivits ovan. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster tillförs 8 miljoner som beskrivits ovan. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation tillförs 2021 och 2022. Detta är emellertid mindre än regeringen som avsätter mer 2021, mer 2022 och 2023.