mot · H8022942 · 2020-10-06 00:00:00 — Internationellt samarbete i en ny tid ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och fördjupa försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten och att ska söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att likt ska anta en Natooption så att det svensk-finska samarbetet kan utvecklas i sin fulla potential och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska upprätthålla och utveckla sanktionspolitiken mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU behöver kunna hantera en bred palett av hot och utveckla sin säkerhetspolitiska verktygslåda och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att parallellt med att diskussioner pågår på EU-nivå inom ramen för bör ta initiativ till att tillsammans med en koalition av likasinnade och villiga länder gå före och utforma ett gemensamt system för hur Magnitskijsanktioner kan genomföras nationellt av de olika länderna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ta fram en nationell Magnitskijlagstiftning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligt ska fördöma de övergrepp på och tvångsinterneringar av uigurer som begås av den kinesiska regimen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska medborgaren och publicisten ska släppas fri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör avsluta det avtal, Mutual Legal Assistance in Criminal Matters, som finns med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU behöver utveckla det östliga partnerskapssamarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska stödja frihets- och demokratirörelserna i de östliga partnerskapsländerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN ska driva att FN behöver intensifiera dialogen kring och följa upp arbetet med upprätthållandet av mänskliga fri- och rättigheter såsom definierat i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som viktigaste utrikespolitiska arena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s roll och mervärden för att hantera gränsöverskridande kriser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av nordiskt samarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att EU gör hållbarhetskapitlen i sina handelsavtal bindande, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en feministisk utrikespolitik behöver definieras ur ett liberalt perspektiv med utgångspunkt i individens rätt till frihet från förtryck och tillkännager detta för regeringen. Säkerhetspolitik – en osäker värld i förändring bygger säkerhet tillsammans med andra. Öppenhet, handel och fungerande internationella regelverk och spelregler har byggt säkerhet och välstånd. Den multilaterala ordningen som den har utvecklats är inte perfekt fungerande och har utmanats väsentligt men måste försvaras och utvecklas. Den får inte försvagas ytterligare. Vår säkerhet främjas av en förutsägbar internationell ordning. Diplomatin är den första försvarslinjen. Vi lever i en ny tid med nya utmaningar. Förtrycket växer i världen och de auktoritära ledarna blir flera. Kampen för frihet och demokrati behöver starka röster och måste vara en tydlig röst för hoppet. Vi står inför nya utmaningar oavsett om det handlar om nya motsättningar mellan stormakter, kärnvapenrustning eller effekterna av klimatförändringar eller pandemier som hotar människors frihet. För att möta det behöver vi utveckla vårt internationella system och stärka den internationella ordningen. Nationalism populism, terrorism, kamp om resurser och teknik skapar nya spänningar. Det är i den miljön som det är viktigt att inse att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas så som Försvarsberedningen angav i sitt delbetänkande Motståndskraft. Det är mot den bakgrunden viktigt att understryka att vår säkerhet byggs tillsammans med andra. Ett angrepp på någon EU-stat är ett angrepp på oss alla och detsamma gäller ett angrepp på något nordiskt land. EU och Nato ger ytterst vår gemensamma säkerhet. FN och internationell rätt är en hörnpelare för svensk säkerhetspolitik. Mycket av den säkerhetspolitiskt försämrade situationen i vårt närområde härrör från rysk aggressivitet gentemot sina grannar, men vi ser också att talar med ett allt tydligare maktspråk mot andra länder men också mot exempelvis företag, debattörer och politiker på lokal, regional och nationell nivå. I ser vi att klimatförändringarna bidrar till säkerhetspolitisk instabilitet när både , och ökar sin militära närvaro. Något som påverkar de arktiska, nordiska länderna särskilt. Det är i vårt grannskap detta pågår. Pandemin covid-19 har tydliga säkerhetspolitiska konsekvenser som konflikter och oroligheter i EU:s närområde såsom i och i våra östliga grannområden alltjämt består, inte minst med utvecklingen i som drar sig allt mer från EU och den europeiska säkerhetsordningen. har lämnat EU och tycks dra sig undan från när de nu signalerar vilja att skära ner på sin militära närvaro på vår kontinent. Kampen för frihet pågår, i men också närmare oss i . De säkerhetspolitiska osäkerheterna har sammantaget ökat ytterligare efter Motståndskraft. Det manar till handling, och mer samarbete. För är det alltjämt viktigt att fortsätta försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten med våra grannländer och med likasinnade. bygger säkerhet solidariskt tillsammans med andra. Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. närmaste försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten är i , inom EU och med Nato. Det förändrade säkerhetspolitiska läget betyder att mer behöver göras för att utveckla och fördjupa de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena. saknar garantier för att andra länder vill hjälpa oss försvara vårt land vid en säkerhetspolitisk kris. Vi vill därför att ska gå med i Nato, både för att stärka både vårt eget försvar och bidra till säkerheten i vårt närområde. Vi bestämmer själva när och hur vi söker medlemskap men vi eftersträvar nära samarbete med , med målet att båda länder ska bli medlemmar . Vi eftersträvar även en bred politisk samsyn. Det nära och speciella försvarssamarbetet med ersätter på intet sätt behovet av medlemskap i . bör i likhet med uttala en tydlig Natooption för att stärka och inte försvaga option. Vi höjer trösklarna för en angripare för stärkt gemensam säkerhet. rustar militärt, och dom har visat sig villiga att använda sin militär mot sina grannländer på ett sätt som har underminerat hela den europeiska säkerhetsordningen. Vi har sett och ser det i och i . Rysk militär närvaro är entydig för utvecklingen i såväl , , som östra . Detta är helt oacceptabelt. ockupation måste upphöra. Sanktionspolitiken mot måste fortgå så länge som ockupation av består. måste tydligt fortsätta stå upp för och utveckla den europeiska säkerhetsordningen och den liberala världsordning som skapat fred och stabilitet i vår del av världen. Men hot om militärt våld är inte den enda metoden som använder. genomförde med största sannolikhet en nervgasattack mot en tidigare rysk dubbelagent och dennes dotter i staden , . Giftet som också skadade en polisman och utsatte många britter för fara, var av en typ som framställdes i . En oskyldig kvinna dog senare när hon plockade upp en flaska som innehöll nervgasen. Misstankar finns nu också i om att rysk underrättelsetjänst mördat en tjetjensk medborgare i en park i . förgiftades den ryska oppositionspolitikern på en resa från till , ett tydligt exempel på hur makten fungerar i Kreml. Det har klarlagts av laboratorier i att återigen valt giftet novitjok. Kreml och president måste ta sitt ansvar. Straffrihet får inte råda, inte heller för hjärnorna bakom angreppen. Detta måste få ett slut. Genom propaganda, korruption, hybridkrigföring försöker också påverka andra länders val och demokratiska integritet. Genom att söka slå split både mellan olika grupper inom enskilda länder och mellan olika länder söker de nå strategiska fördelar. Pengatvätt och strategiska uppköp är andra metoder de använder sig av för att nå inflytande. Hur dessa metoder används finns många exempel på men den brittiska underrättelserapport som släpptes belyser detta mycket tydligt. Ryska intressen och påverkan är genomgripande i det brittiska samhället. Även om och inte kan jämföras kan vi utgå från att liknande påverkan sker också i . Det behöver alla i vara medvetna om och ha en beredskap för. är en stormakt, en strategisk maktspelare där det politiska styret sätter fortlevnad först av allt. En strategisk aktör som inte tar det internationella ansvar som kan förväntas av en stormakt, en aktör som i mångt och mycket står utanför och inte erkänner de internationella konventioner som gäller eller de internationella organisationer som ska upprätthålla dem. Istället underminerar rådande rättsordning genom att negligera domslut som inte går dess väg och skapar sina egna strukturer där de värden vi står bakom med mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer inte längre gäller. har kinesiska drivit igenom en s.k. nationell säkerhetslag för . Den visar tydligt regimens rädsla för människors frihet. Genom den blir det uppenbart att rättssystemet i är fristående från . har ensidigt upplöst den avtalade principen om ett land, två system där erkänns ha sitt egna legala system, sina gränser och där både mötesfrihet och yttrandefrihet är garanterade rättigheter. Istället för två system har vi nu ett system, . Därefter ser vi hur demokratikämpar och studenter i fängslats i än större utsträckning av regimen än tidigare, men också kunnat följa hur t.ex. en juridikprofessor avskedats av sitt universitet för sin roll i de fredliga paraplydemonstrationerna 2014. greps också den ansvariga publicisten och ägaren för utifrån den nya svepande säkerhetslagen. Alltjämt är också svenske medborgaren och publicisten fängslad efter att ha kidnappats av den kinesiska regimen i . Han måste släppas fri. Utifrån det som sker är det uppenbart att det inte finns skäl att upprätthålla det avtal (Mutual legal assistance in criminal matters) som har med . Rättsväsendet kan inte längre anses vara vare sig fritt eller rättssäkert. Ett antal andra länder har valt att avsluta sina liknande avtal med och bör följa deras exempel. Därtill ser vi hur nationellt håller upp emot en miljon personer ur den muslimska minoritetsgruppen uigurer tillfångatagna i interneringsläger för att hjärntvättas och bli lydiga gentemot och . försöker med tvång förtrycka och utrota uigurernas egen identitet. Vi fördömer övergreppen mot uigurerna, vilket regeringen också tydligt behöver göra. Ett annat sätt för att underminera gällande världsordning är deras systematiska negligerande av och deras nya Belt and Road Initiative, , som är en del av ambition att forma det internationella systemet för att passa egna syften och stärka sitt globala inflytande. För oss är det viktigt att handel med kan fortsätta, men att måste respekteras också av för att undvika snedvriden konkurrens som drabbar både svenska och europeiska företag. Kinesiska uppköp av strategisk infrastruktur och samhällsviktiga företag kan få stor påverkan också i och det svenska samhället. Vi ska vara medvetna om strategiska och globala intressen i våra relationer med , inklusive vad kinesiska investeringar i exempelvis svensk samhällsviktig infrastruktur, svensk forskning och möjligen svenska mediahus kan betyda. Vi måste stå upp för våra värden och den internationella rättsordning vi varit med och skapat. Vi måste ställa krav på att efterleva det regelverk de skrivit under på. Om inte så måste det få konsekvenser. Magnitskijsanktioner har införts i några andra länder, bl.a. , och , och har visat sig vara effektiva eftersom de riktar sig specifikt mot de personer som ansvarar för korruption och brott mot mänskliga rättigheter och som kan använda sig av de pengarna i andra länder. Personliga sanktioner är effektiva och rättvisa. EU:s arbete med att införa Magnitskijsanktioner måste nu bli verklighet. stödjer ett medlemsinitiativ i om att , parallellt med att diskussioner pågår i EU om att införa en gemensam EU-lagstiftning som möjliggör s.k. Magnitskijsanktioner, går före och tillsammans utformar ett gemensamt system för hur Magnitskijsanktioner kan införas nationellt i de olika länderna. Även om det finns tecken på att arbetet förs framåt finns det risk för att EU-processen blir utdragen, och utgången är oviss. bör därför ta fram ett förslag till en nationell Magnitskijlagstiftning. Hade haft en sådan lagstiftning hade vi kunnat agera tillsammans med våra baltiska grannar och infört sanktioner mot Lukashenka och andra som bär ansvar för det ofria och orättvisa valet i , för övervåld och tortyr, för gripande av fredliga demonstranter och för att hålla politiska fångar. Så i utredningen ska oprövas förutsättningarna för att samla en koalition av villiga bakom en likartad lagstiftning. Arbetet i , eller i NB-8 kretsen kan utgöra en god grund för det arbetet. Covid-19 – en pandemi med konsekvenser både för säkerhetspolitik och mänskliga fri- och rättigheter Säkerhetspolitik är kanske inte det första man tänker på när man tänker pandemi. Men covid-19 är en pandemi, en virussmitta som också har säkerhetspolitiska dimensioner, både . Det är exempelvis något oerhört när europeiska länder sinsemellan stoppar export av skyddsutrustning som andra EU-länder beställt, för att istället låta sin egen vårdpersonal få tillgång till resurserna. Det finns en stor risk att förtroendet mellan länderna har fått sig en stor törn . Vi har redan sett lämna EU . Covid-19 får inte bli en anledning till att fler länder vill lämna unionen. Förtroendet som brutits kan också i förlängningen få konsekvenser för hur det försvarspolitiska samarbetet kan komma att utvecklas inom EU. I grunden är det därför positivt att EU-länderna lyckats komma överens om ett räddningspaket efter covid-19. I spåren av covid-19 har vi också sett ökad desinformation för att sprida bilden av motsättningar och ett skadat EU. När auktoritära ledare vill stoppa det fria ordet och den fria pressen lever människor i falska verkligheter som gör dem sårbara för informationspåverkan. Under pandemins intensiva och dramatiska skede /april såg bl.a. och sin chans att bistå med ”goodwill” och skicka skyddsutrustning i stora kvantiteter. Något de har både säkerhets- och geopolitiska intressen av att göra. vill skaffa sig en intressesfär genom att försvaga EU och genom att förmå länder att lyfta sanktionerna efter den olagliga annekteringen av . Dom använder en bred verktygslåda inkl. informationspåverkan. har ett geopolitiskt intresse i att vara den dominanta makten och ”koloniserar” i praktiken just . Vi ser att , på ett sätt dom bara använt mot och tidigare, nu aktivt driver informationspåverkan mot EU. Svenska företag, och inte minst svenska mediahus går i ljuset av covid-19 i flera fall på knäna. Det kan öppna upp för att exempelvis ryska eller kinesiska statsaktörer köper upp fri och oberoende media i . För att inte öppna dörrarna på vid gavel vore det betydelsefullt att söka höja trösklarna på lämpligt sätt, med respekt för grundlagarna. Hur nationella säkerhetsintressen kan säkerställas vid tillståndsprövning för tv, text-tv och ljudradio har behandlats i särskild utredning. Frågan om hur det säkerställs för att hävda övrig fri och oberoende media måste också hanteras. Vi förutsätter att regeringen säkrar att så sker. Covid-19 har prövat vårt samhälles motståndskraft. Hur vi hanterar denna kris, hur vi lyckas mobilisera och mildra konsekvenserna observeras allra troligast av utländsk makt. Det säger något om vår förmåga att hantera också andra kriser och säkerhetshot, i gråzonen och värre. Men vi ser också, runt om i världen hur covid-19 används av auktoritära regimer för att inskränka de mänskliga fri- och rättigheterna. Att tillfälligt införa restriktioner för att inte sprida smittan vidare är rimligt under vissa omständigheter, exempelvis att åtgärderna är proportionerliga, icke-diskriminerande samt tillfälliga. Trots det ser vi hur ledare för olika länder, till och med EU-länder, passar på att tillförskaffa sig mer makt än de vanligtvis skulle ha och införa allt för omfattande begränsningar i olika demokratiska rättigheter. Exempelvis som Orbán i som utan tidsbegränsning nu kan styra på dekret så länge han själv bedömer att nödsituationen p.g.a. pågår. Föga förvånande har också i tagit tillfället i akt att ytterligare begränsa yttrandefriheten när han kriminaliserat meningsskiljaktigheter i försök att tysta kritiker. I hotades människor som bröt mot utegångsförbudet med mångåriga fängelsestraff. I har regeringen passat på att skruva åt restriktionerna vad gäller sexuella rättigheter. Flera länder har antingen tillfälligt eller icke tidsbegränsat skjutit upp planerade val pga. risken för smitta. ser allvarligt på att länder inför icke-nödvändiga restriktioner som i allt för stor utsträckning inskränker både på demokratiska och mänskliga rättigheter och använder covid-19 som ursäkt för att göra det. Det är viktigt att regeringen kontinuerligt står upp för och initierar en dialog både inom EU och med berörda länder kring de oproportionerliga inskränkningar vi ser i ljuset av covid-19. Östliga partnerskapet är en viktig del i EU:s grannskapspolitik. Genom partnerskapet fördjupas EU:s relation till , , , , och även . Det etablerades utifrån ländernas eget intresse och vilja att närma sig EU. Syftet är bl.a. att fördjupa ländernas politiska associering och ekonomiska integration med EU. Genom fördjupad frihandel, att göra det enklare att resa och samarbete inom olika sakområden såsom energi stärks incitamenten för reformer och EU-närmande för dessa länder. Att länder i EU:s grannskap kan transformeras till vitala demokratier och marknadsekonomier är centralt för ett säkert och stabilt . Men, reformerna handlar först och främst om frihet för ländernas medborgare. Deras kamp mot korruption, ökat demokratiskt deltagande och tillgången till skydd för de mänskliga rättigheterna måste stödjas. Och även här viktigt att stötta demokratier. Vi ser dock att med propaganda, korruption, hybridkrigföring sökt destabilisera och stoppa länder som själva valt närmande till EU, så också länderna inom det östliga partnerskapet. När det inte lyckats har rysk militär satts in. Vi har sett och ser det i och i . Rysk militär närvaro är entydig för utvecklingen i såväl , , som östra . I ser vi ett folkligt missnöje med president som med järnhand styrt och som fuskade till sig ytterligare en valvinst i presidentvalet. Den folkliga resningen mot förtyck och våld, mot val som vare sig var fritt eller rättvist talar sitt tydliga språk. Belarusierna vill ha förändring, söka sin väg mot frihet och demokrati. Regimen har svarat med massgripanden, tortyr, ett nedstängt internet och omfattande våld. En utveckling vi ännu inte vet hur den ska sluta men där det är uppenbart att den politiska ledningen vill slå ned på de frihetsdrömmar som finns, att de är beredda att göra det med vapen i hand. Vi ser tydligt ryskt inflytande och närvaro i stora delar av det belarusiska samhället, inklusive ryska militärbaser. För att de utvecklingssteg som tagits i flera av de östliga partnerskapsländerna, och för att länderna ska kunna fortsätta utvecklas i demokratisk riktning är det viktigt att EU står upp för och utvecklar samarbetet ytterligare. EU måste öka sin synlighet i dessa länder och erbjuda ett alternativ till rysk/kinesisk propaganda och destabilitet. Demokratirörelserna i dessa länder behöver känna ett tydligt stöd och uppbackning från EU. Därför måste EU markera när utvecklingen går åt fel håll. Inte tveka att kritisera övergrepp och demokratiska övertramp, som i fallet med valfusk i och de övergrepp vi sett från regimens sida innan, under och efter valet. Sanktioner måste införas gentemot ansvariga, inklusive Magnitskijsanktioner. EU bör kräva demokratiska omval, att alla politiska fångar släpps fria likväl som de personer som fängslats när de utövar sina demokratiska rättigheter. Alla former av tortyr måste fördömas och de skyldiga ställas till svars. Det är viktigt att regeringen driver på för detta. Det ska vara tydligt för alla medborgare i dessa länder att EU inte backar när det bränner till. EU stödjer deras frihetskamp och att EU ser de övergrepp som begås. EU behöver fler säkerhetspolitiska verktyg. FN och mänskliga rättigheter FN:s deklaration om de universella mänskliga rättigheterna antogs . Ändå är åtnjutandet av de universella fri- och rättigheterna ingen självklarhet runt om i världen , och har heller aldrig varit. Men det vi ser nu oroar eftersom vi ser en tillbakagång i demokratiska länder där rättsstatens principer och mänskliga rättigheter har varit en självklarhet, och vi ser hur själva konceptet ifrågasätts där länder som försöker omdefiniera innehållet till att passa deras egna syften. Vi är alla förlorare på att mänskliga rättigheter utmanas, internationella åtaganden ifrågasätts och omtolkas av politiska skäl. Tyvärr har utrymmet för olika auktoritära ledare vidgats under president . När lämnar kliver andra in. Här oroar också ifrågasättande av internationella konventioner och att de både lämnat och hotat lämna internationella samarbetsorgan och avtal, bl.a. WHO mitt i den största hälsokrisen på . Deras fleråriga hot med sanktioner mot domare i och personer som samarbetar med , , om de åtalar amerikanska soldater för krigsbrott i har omsatts i praktisk verklighet när chefsåklagaren vid ICC fick sanktioner riktade mot sig för att hon utrett just det. Det är viktigt i en stabil internationell rättsordning att förövare oavsett ursprung vid misstanke om brott och övergrepp utreds och ställs till svars för sina handlingar. Allt fler auktoritära stater och politiska krafter hotar på nytt de landvinningar som uppnåtts. Inte minst gäller det demokratiska fri- och rättigheter samt olika minoriteters mänskliga rättigheter. är mänskliga rättigheter globala, odelbara och ömsesidigt förstärkande. För att brott mot mänskligheten och folkmord inte ska politiseras eller förminskas av politiska skäl är det viktigt att det finns förutsägbara processer som utgår från att domstol ska pröva dessa brott. Politiken ska säkra lagstiftning och processer, domstol ska döma. politik utgår från alla människors frihet och lika värde. De mänskliga rättigheterna omfattar varje person och begränsar staters makt över individen. Vi tar vår utgångspunkt i den enskilda människan, snarare än i systemen, när vi utarbetar vår politik. Därför är främjande och försvar av de mänskliga rättigheterna en kärnuppgift för oss och något som ska genomsyra all vår politik. De mänskliga rättigheterna omfattar dels de medborgerliga och politiska rättigheterna, dels de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Tillsammans utgör de en helhet som måste respekteras för att människor ska kunna utveckla sin fulla potential. Mänskliga rättigheter är globala, odelbara och ömsesidigt förstärkande. anser att det är av yttersta vikt att fokusera på centrala utmaningar inom mänskliga rättigheter – politiska, religiösa och opinionsfriheter, den demokratiska kulturen, minoriteters rättigheter och oberoende rättssystem. I detta arbete utgör om mänskliga rättigheter en i . Vi vill stärka det arbetet.