ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021876 · 2020-10-02 00:00:00 — Transparent kontakt elev–skola–vårdnadshavare genom hela skoltiden ställer sig bakom det som anförs i motionen om en transparent kontakt mellan elev, skola och vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. I framkommer det som redan har konstaterats – den psykiska ohälsan bland unga ökar. Rapporten tar upp känslan av hjälplöshet, ångest och självmordstankar hos våra unga i samhället. Hur tystnadslöften bryts och hur föräldrar inte kan eller vill hjälpa sina egna barn. Ett ljus i mörkret är att psykisk ohälsa har lyfts till ytan och att det aktivt jobbas för att tvätta bort samtalsämnet som tabu. Studier visar att unga människor med ett svagt socialt nätverk löper större risk att utveckla en depression. Detta kan ske vid exempelvis en flytt till en ny studieort där individen saknar ett befintligt socialt nätverk. Dessvärre finns det inte några tydliga riktlinjer och verktyg för hur man ska jobba med en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare under de senare skolåren. Det blir särskilt påtagligt när den unge bor på en annan ort än föräldrarna. I syfte att underlätta kommunikationen mellan skolan och myndiga elevers hem förekommer det att eleverna bereds möjlighet att skriva på en förbindelse som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet. När det gäller myndiga elever är förhållandena annorlunda. Sedan en person fyllt är denne myndig och bestämmer själv om sina personliga förhållanden. Något undantag på skolans område finns inte i nuvarande bestämmelser i läroplanen och gymnasieförordningen. Det är viktigt att respektera och värna myndighetsåldern. är det viktigt att sörja för en god kommunikation mellan skolor, elever och elevers hem i syfte att uppmärksamma och stödja ungdomar som mår dåligt. Föräldrar har försörjningsplikt fram då barnet fyller om vederbörande går i skolan. Däremot garanterar inte försörjningsplikten någon rätt för föräldrarna att ta del av barnets utveckling och studieresultat. Med anledning av ovanstående bör det övervägas om en översyn ska göras kring skolans möjlighet att skriva en frivillig förbindelse mellan en elev, skola och vårdnadshavare som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet . Denna förbindelse bör skrivas när eleven börjar i gymnasiets årskurs ett.
mot · H8021877 · 2020-10-02 00:00:00 — Den cirkulära ekonomins behov av hantverkare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolorna bör målmedvetet informera eleverna om den cirkulära ekonomins behov av hantverkare, och detta tillkännager för regeringen. Regeringen har beslutat om en nationell strategi för att ställa om till cirkulär ekonomi. Dessvärre saknar strategin småskaligheten och det viktiga ”lappa och laga”. Men vem ska laga det klädesplagg eller den möbel som går sönder? I det 32-sidiga strategimaterialet nämns inte ordet hantverkare. Detta trots att hantverkare är nödvändiga för att kunna tillverka kvalitetsprodukter och för att kunna lappa och laga. låg textilkonsumtionen på per person och år. I dessa siffror ingår inte privatimport via till exempel e‑handel, vilket betyder att den faktiska konsumtionen förmodligen är något högre. (Källa: .) De 17 globala målen för hållbar utveckling har 169 delmål. Hantverkare behövs för att nå åtminstone 40 av dessa. Hur ska vi t ex nå mål 6.1 Säkert dricksvatten för alla utan brunnsborrare och vvs-installatörer? Hur ska vi nå mål 8.4 Förbättra resurseffektiviteten i konsumtion och produktion utan skomakare och skräddare? Och hur ska vi nå mål 11.4 Skydda världens kultur- och naturarv utan glasmästare och träbildhuggare? Vi har en skuld till dagens unga. Vi behöver visa dem hur de kan leva mer hållbart än vad vi äldre generationer har gjort och gör. Därför måste vi satsa på hantverksutbildningar redan på gymnasienivå – och heller inte glömma bort slöjdlektioner som lever ett hotat liv. Slöjden ger inte bara våra unga färdigheter att själva kunna sy i en knapp eller hantera verktyg. Ämnet är också många ungas enda möjlighet att träna upp fingerfärdighet, något som är oerhört viktigt inte bara inom hantverk. Frågorna kring framtiden för hantverk och hantverksyrken blir allt viktigare då det inom många hantverksyrken sker stora pensionsavgångar framöver. Om inte tillströmningen till hantverksutbildningarna ökar skulle det kunna betyda att vissa yrken riskerar att helt dö ut. Att få unga att välja hantverksutbildning är att utbilda dem för arbete.
mot · H8021878 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hastighetsgränser på vägar inte ska kunna sänkas utan berörda kommuners medgivande och tillkännager detta för regeringen. kommer det inte längre att finnas några 90-vägar i . I stället kommer högsta tillåtna hastigheten utom på att vara /h enligt som enväldigt fattat beslutet. Detta är helt orimligt och ogillas också av kommunerna som berörs. I P4 () rapporteras att Hälsingekommunernas kommunalråd i bl.a. och är starkt kritiska. Detta är inte första gången olika försämringar av vägar drivs igenom av utan förankring i de kommuner som berörs. Myndighetsargument om trafiksäkerhet som innebär att den enda åtgärden att ta till är hastighetssänkningar måste få ett slut. Dagens moderna bilar är uppenbart säkrare än förr och inriktningen borde i stället vara att förbättra vägarnas kvalitet än att försämra möjligheterna till resande, transport och pendling för gles- och landsbygdsbor. Det mest uppseendeväckande i hela behandlingen av hastighetssänkningsärenden av det slag vi nu bevittnar i är hur staten i form av helt sonika struntar i kommuners vädjan om förståelse och respekt för vikten av mobilitet i bl.a. arbetsmarknadshänseende. Kraftfulla protester i kombination med alternativa förslag levereras helt utan att dessa respekteras. Ingen vill försämra eller äventyra trafiksäkerheten, men den yttersta konsekvensen av att inte ta till något annat medel för den än att sänka hastigheten blir försvagad attraktivitet för läns- och glesbygd samt försämrad livskvalitet för alla dem som bor och verkar i dessa områden. Respekten för lokalbefolkningens vilja, i form av beslutsorgan i kommuner och regioner som berörs, måste inskärpas. Det bör inte vara möjligt för staten att försämra standarden på vägarna, t.ex. genom sänkta hastigheter, utan att kommunerna medgivit åtgärden och detta bör tillkännage för regeringen.
mot · H8021879 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra och prioritera riksvägarna i gles- och landsbygdsområden och tillkännager detta för regeringen. Riksvägarnas kvalitet är av central betydelse för gles- och landsbygdslänen. Långa avstånd mellan byar, orter och städer kräver goda vägförbindelser då mycket av förflyttningen sker med hjälp av bil eller buss. Både gods och individer är i behov av möjligheter till snabba och säkra transporter. Riksvägarna ska binda samman långa avstånd genom att vara av hög kvalitet. Tyvärr har många av dem dock changerat. Det handlar delvis om medelstilldelningen i den statliga budgeten, men också om prioritering vad gäller satsningar och underhåll. I har varit aktuell i debatten med anledning av den avsmalning av vägen mellan och som genomförts. Detta på grund av att av kostnadsskäl nu tagit bort vägrenarna, dessvärre med försämrad farbarhet till följd. Även mellan och har varit i ropet med anledning av påtvingade hastighetssänkningar, samt den väldigt tungt trafikerade , som löper från Tönnebro och vidare nordväst, som är i skriande behov av underhåll och säkerhetsåtgärder. Och så här ser det ut på många håll i landet. Framkomligheten på våra vägar i allmänhet och riksvägarna i synnerhet måste säkras. Satsningar måste också ske i andra delar av landet än – som – till allra största del i storstadsregionerna. Därför bör ge regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för att i högre grad värna och utveckla landets riksvägar i gles- och landsbygdsområden.
mot · H8021880 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för att ge regionerna ett förebyggande folkhälsoansvar och tillkännager detta för regeringen. har framförallt borgerliga landstingsledningar genomfört valfrihetsreformer med omfattande vårdval. Det har givetvis funnits en efterfrågan på att själv få välja vårdgivare men kan vi se att resultatet inte alltid blivit det önskade. Vårdvalet har inneburit att den tidigare sammanhållna barnhälsovården inte längre fungerar. Det har blivit för mycket ”stuprörstänk”. Fokus ligger i hög grad på att ge enkel vård vid åkommor som många söker för. Det viktiga förebyggande vårdarbetet har satts på undantag. Ingen aktör har övergripande ansvar för att följa folkhälsan och samordna förebyggande insatser. Många aktörer är inne, men de är det på sitt område. Många skulle få en bättre hjälp om det fanns en aktör som fick det samordnade ansvaret för folkhälsan, såväl förebyggande som behovsstyrd vård. Det naturliga vore att regionerna fick ett förebyggande folkhälsoansvar, med ett särskilt ansvar för riktade insatser mot hushåll med förhöjda risker. Hur de sedan väljer att organisera detta är upp till dem, men ansvaret måste vara tydligt utpekat från den nationella nivån.
mot · H8021881 · 2020-10-02 00:00:00 — Förbjud införsel av kärnvapen (FISE) ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tillägg om förbud mot införsel av kärnvapen i i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet och tillkännager detta för regeringen. finns lag 1984:3 som reglerar införseln av kärntekniskt material i . Lagen är generellt utformad och gäller allt radioaktivt material, vilket även inkluderar kärnvapen. Det krävs tillstånd för att föra in sådant material och det är regeringen eller av regeringen utsedd myndighet som ger eventuellt tillstånd. Eftersom kärnvapen är just radioaktiva så anses de omfattas av förbudet. Till det kommer att ensidigt gjort klart internationellt att vi inte accepterar att kärnvapen förs in på̊ vårt territorium. Detta är något som kärnvapenländer som besöker oss reguljärt säger sig både vara medvetna om och respektera. Det är önskvärt att ytterligare förtydliga vad som är inställning. Dessutom skulle i så fall i ett eventuellt krisläge löpa en mindre risk att utsättas för hårda påtryckningar att acceptera att kärnvapen förs in över svensk gräns och svenskt territorium. Utifrån det är ett tillägg om förbud mot införsel av kärnvapen i i lag 1984:3 önskvärt.
mot · H8021882 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en NPF-säkrad skola och tillkännager detta för regeringen. Skolans lärmiljöer måste utvecklas för att bättre kunna utgå från elevers behov av inlärning. I dagens skola räknar man med att minst 5–av eleverna har neuropsykiatriska funktionsuppsättningar, som till exempel adhd (attention deficit hyperactivity disorder), ASD (autismspektrumdiagnos), OCD (obsessive compulsive disorder), dyslexi eller dyskalkyli. Samsjuklighet är vanligt. Många av dessa elever upplever sin skolgång som svår och problematisk, något som leder till känslor av utanförskap och uppgivenhet. I skolans styrdokument är det tydligt att hela verksamheten ska anpassas och fungera för dessa elever. Betydligt fler elever än så gynnas av anpassningar i skolan som traditionellt faller inom NPF-spektrat. Att stärka alla elevers egenmakt i skolan, och att tillsammans med dem hitta strategier som främjar såväl mående som lärande, är något som förbereder alla elever för framtiden. Genom att skapa en tillgänglig och trygg skola för barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) gynnas samtliga elever. För att uppnå en NPF-säkrad skola krävs en välfungerande samverkan mellan vårdnadshavare, skola och andra kommunala verksamheter samt hälso- och sjukvården. Men det finns anledning att överväga om den nationella nivån, utöver de viktiga ekonomiska satsningarna i statens budget, kan göra mer för att främja en NPF-säkrad skola. Regeringen borde överväga att införa en nationell kvalitetssymbol som skolor kan ansöka om och beviljas om de uppfyller fastställda normer och riktlinjer inom NPF-säkringsområdet.
mot · H8021883 · 2020-10-02 00:00:00 — En avgiftsfri skola på riktigt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra skolan avgiftsfri på riktigt och tillkännager detta för regeringen. Skolan ska vara en plats där familjens ekonomiska status får så lite påverkan som möjligt och enligt får inget barn diskrimineras på grund av socialt ursprung eller egendom. Barn som lever med en ensamstående förälder eller har utländsk bakgrund löper avsevärt större risk att drabbas av ekonomisk utsatthet än andra barn i . Avståndet mellan barn tillhörande dessa grupper och de barn som har en bättre levnadsstandard har ökat och därmed ökar risken för utanförskap. Utbildningen i kommunens grundskolor skall vara avgiftsfri. Alla aktiviteter som sker på skoltid och har koppling till skolans uppdrag ska ske utan kostnad (10 kap. 10 § skollagen). Alla former av verksamheter i skolan såsom studiebesök, utflykter, lägerskolor samt aktiviteter i anslutning till friluftsdagar eller motsvarande ska finansieras av kommunala medel, genom projektmedel eller annan finansiering. Kostnaderna får inte belasta eleverna. Insamling av pengar till klasskassor där föräldrar betalar och pengarna sedan används till aktiviteter i skolverksamheten ska inte få förekomma. Undantaget som finns om enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad innebär tolkningsproblem, olika bedömningar hos olika skolhuvudmän. Dessutom sätts ekonomiskt svaga föräldrar i en besvärlig situation när resursstarka föräldrar inte ser problem med insamling till klasskassor. Därför borde regeringen se över reglerna i skollagen och överväga förändringar för att tillse att blir avgiftsfri på riktigt.
mot · H8021884 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid en skatteöversyn se över möjligheten av en differentierad ölskatt och tillkännager detta för regeringen. Antalet småbryggerier fortsätter att växa och i takt med det har utbudet av ölsorter vuxit kraftigt, men antalet bryggerier och ölsorter står inte i proportion till småbryggeriernas marknadsandelar. Svenska hantverksbryggerier står enbart för av den svensktillverkade ölförsäljningen på Systembolaget. De resterande säljs av de sex största svenska bryggerierna. Av den totala mängden öl som säljs på Systembolaget, inklusive importerad öl, är enbart från svenska hantverksbryggerier. Av den totala mängden alkohol som säljs på Systembolaget kommer från svenska hantverksbryggerier. Förklaringen till att de svenska hantverksbryggerierna inte når större marknadsandelar är den mycket hårda och snedvridna konkurrensen på ölmarknaden. Ölmarknader, globalt och nationellt, karaktäriseras av stordrifts- och samordningsfördelar. Stordriftsfördelarna kommer av att tillverkningskostnaden per liter öl faller när ett bryggeri ökar sin produktion av öl. Samordningsfördelarna kommer av att tillverkningskostnaden per liter öl kan förväntas minska om produktsortimentet breddas, t.ex. genom produktion av fler ölmärken eller av andra drycker. Stordrifts- och samordningsfördelarna på ölmarknaden snedvrider konkurrensen till större bryggeriers fördel, då de större bryggerierna får en kostnadsfördel. Kostnadsfördelen utgör ett inträdes- och tillväxthinder samt riskerar att slå mot utbudet på marknaden. De snedvridna konkurrensvillkoren har medfört att den explosionsartade tillväxten i antalet hantverksbryggerier och hantverksöl inte kunnat omvandlas till motsvarande större marknadsandelar för hantverksbryggerierna. Nystartade småbryggerier förblir därför till stor del små och olönsamma. Regeringen borde överväga att vid en skatteöversyn se över möjligheten till en differentierad ölskatt, tillämpad enligt artikel 4 i EU:s direktiv /83/EEC och i enlighet med den modell som tillämpas i . En sådan reform skulle skapa bättre förutsättningar för småbryggerier som ligger utspridda över hela landet och inte sällan på landsbygd och små orter att kunna anställa en eller ett par personer och bidrar därmed till att hela landet kan växa.
mot · H8021885 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samband med en skattereform se över beskattningen av kapitalinkomster med syfte att öka enhetligheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samband med en skattereform se över beskattningen av egendom och förmögenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samband med en skattereform se över utformningen av de s.k. 3:12-reglerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samband med en skattereform se över beskattningen av bostäder och tillkännager detta för regeringen. presenterade sitt slutbetänkande. Det är en gedigen produkt på mer än 1 000 sidor som på ett pedagogiskt sätt går igenom hur ojämlikheten i har ökat . En slutsats som utredningen kommer fram till är att denna utveckling till stor del beror på politiska beslut som fattats . Flera av dessa beslut har varit på skatteområdet. Några tydliga exempel är avskaffandet av den statliga fastighetsbeskattningen som ersatts av en avgift, avskaffandet av förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt samt införandet av jobbskatteavdragen och senast avskaffandet av värnskatten. Det kan finnas goda motiv för flera av dessa beslut men sammantaget har det lett till en ökad ojämlikhet. sägs det att vi ska ta steg mot en övergripande skattereform. Det finns skäl att när man gör en sådan också se över flera av de skatter för de rikaste som förändrats eller tagits bort. Skatten på kapitalinkomster bör höjas, med riktpunkten att en enhetlig skattesats ska gälla för alla kapitalinkomster. Det bör finnas utrymme för att diskutera ett återinförande av arvs- och gåvoskatten samt en översyn av förutsättningarna för en ny förmögenhetsskatt. Även de s.k. 3:12-reglerna för fåmansbolag bör ses över. De har av allt döma genererat en viss ökning av sysselsättningen, men det är oklart till vilken kostnad. Reglerna har också utnyttjats för att utveckla bolagskonstruktioner som sätter progressiviteten i skattesystemet ur spel. Förändringar som skulle eliminera missbruket och bevara de positiva inslagen har tidigare utretts (SOU 2016:75). Förslagen från denna utredning bör genomföras. Åtgärder mot ovannämnda typ av konstruktioner bör vidtas genom en skärpning av aktivitetskravet på företagen. Det bör också göras en översyn av beskattningen av bostäder. Principen om likabehandling av hyrt och ägt boende bör återupprättas. Skattesatsen för bostadsrätter kan harmoniseras med den som gäller för småhus. slutsats att den ökande ojämlikheten till stor del drivits fram av politiska beslut är egentligen en positiv slutsats då den innebär att andra politiska beslut kan vända utvecklingen och göra mer jämlikt. En bra början vore att se över skattesystemet inom ramen för den utlovade skattereformen.
mot · H8021886 · 2020-10-02 00:00:00 — Offentliga försäkringar och a-kassa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett långsiktigt riktmärke för att fler av de försäkrade ska få en ersättning som motsvarar av den tidigare lönen och tillkännager detta för regeringen. Den svenska modellen bygger på att alla som kan arbeta också arbetar. Sedan virusutbrottet har över 100 000 svenskar blivit av med jobbet. Arbetslöshet är inte bara ett problem för den som drabbas utan något som angår hela samhället. Vid arbetslöshet ska det finnas en ekonomisk trygghet och stöd till omställning. är av arbetskraften medlem i a‑kassan och det behöver bli fler som väljer att gå med. För den som är ny på arbetsmarknaden borde det vara självklart att gå med. I vårt starka samhälle har vi en välfungerande och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring som har som syfte att stimulera till omställning på arbetsmarknaden. Den som är arbetslös ska få ut ersättning från försäkringen och ska inte behöva känna oro för sin ekonomi. ska den som blir arbetslös möta tydliga krav att komma tillbaka i arbete med goda möjligheter. Ekonomisk trygghet för individen är en hörnsten i vårt samhälle – därför behöver fler av de som är försäkrade få ut en ersättning som motsvarar av den tidigare lönen. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge såväl undersköterskan som ingenjören stabila ekonomiska förutsättningar. Det är positivt att taket i a‑kassan höjts och att det är lättare att få ersättning för den som har gått med. Det har gjort att dubbelt så många får ut av sin lön. Det är också ett viktigt besked att a‑kassan och lättnaden i arbetsvillkoret förlängs . Ersättningsgraden i de offentliga försäkringarna har sjunkit för en stor del av de försäkrade. Ett långsiktigt riktmärke bör vara att av de försäkrade ska ha 80 procents ersättningsgrad. På så sätt kan vi skapa ekonomisk trygghet för individen och förbättra svensk ekonomi.
mot · H8021887 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att öka tillgängligheten i arbetslivet för människor med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. Tillgänglighet och delaktighet är grundläggande i vårt samhälle. Funktionshinderspolitik rör de flesta politikområden, som till exempel skola, jobb, sjukvård och äldreomsorg. Men ytterst handlar det om mänskliga rättigheter. Ingen människas vilja att utbilda sig, förbättra sin kompetens eller gå framåt i karriären ska begränsas på grund av ett funktionshinder. Personer med funktionsnedsättning ska kunna vara fullt ut delaktiga i vårt samhälle, så som i arbetslivet. Därför är det viktigt att öka tillgängligheten för människor med funktionsnedsättning, där rätt hjälpmedel är ett viktigt redskap. Det är också viktigt att effektivisera stödet och minska kostnaderna för att möjliggöra så att fler i den här gruppen kan delta i arbetslivet. i åldern 16–har en funktionsnedsättning. Den vanligaste typen är nedsatt rörelseförmåga eller någon form av psykisk funktionsnedsättning. Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning har varit varierad. Sysselsättningsgraden har ökat i befolkningen från till . Bland personer med funktionsnedsättning är siffran . Vilket innebär att sysselsättningsgraden även ökat bland personer med funktionsnedsättning då sysselsättningsgraden låg på . Men trots det finns det många personer med funktionsnedsättning som fortfarande ofrivilligt befinner sig utanför arbetslivet. Andelen sysselsatta är klart mindre bland personer med funktionsnedsättning än befolkningen. För att människor med funktionsnedsättning ska kunna delta i arbetslivet utifrån sina förutsättningar är det viktigt att det finns bra hjälpmedel. Därför är det viktigt att verka för att öka tillgängligheten i arbetslivet för människor med funktionsnedsättning.
mot · H8021888 · 2020-10-02 00:00:00 — Digitaliseringspolitik – styrning och ledning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur uppdrag bäst hanteras efter rådets upphörande och tillkännager detta för regeringen. När uppdrag upphör kommer det att saknas funktioner för samlad uppföljning, analys samt rådgivning och kunskapsstöd inom digitaliseringsområdet. Därför föreligger skäl att anta att det kommer att uppstå ett behov av delvis nya strukturer för att hantera dessa funktioner. Här behöver vi som nation vara på tårna för att inte gå miste om de positiva effekter som digitaliseringen sannolikt kommer att föra med sig. Flera av det befintliga uppgifter kan förmodligen hanteras väl inom den existerande förvaltningsstrukturen – åtminstone vad gäller samordningen och utvärderingen av arbetet med digitaliseringspolitiken inom . Även rådgivnings- och kunskapsstödsdelen kring digitaliseringsfrågorna bör fortsatt hanteras inom – detta för att säkerställa närheten till just regeringen. Det måste dock övervägas om arbetet kring den del av uppdrag som rör analys och uppföljning är bättre lämpat att placeras någon annanstans för att säkerställa kontinuitet – exempelvis vid en statlig förvaltningsmyndighet. Digitaliseringen kommer att fortsätta i rask takt oavsett huruvida fortsatt existerar eller ej. Staten behöver därför även framöver ha en ambitiös och långsiktig plan för hur frågorna ska hanteras.