mot · H8023234 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder som behövs för att det inte ska finnas några utsatta områden i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mäta och minska integrationsskuld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs en integrationspakt i varje utsatt område och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att situationen i de utsatta områdena måste mätas systematiskt och att situationen måste följas upp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppvärderat medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att integration kräver ett tydligt fokus på jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar och krav på att jobba och försörja sig själva och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre och mer systematiska granskningar av religiösa samfund som får statsbidrag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de kunskaper som är centrala för att kunna bygga sin framtid i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en arbetsmarknad som öppnas för fler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om diskrimineringslagens tillämpning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nyanlända akademikers möjlighet att komplettera sin utländska utbildning i för att få ett snabbare inträde på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av vuxenutbildning och validering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta vara på nyanländas potential som företagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade krav på deltagande i etableringsinsatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om principen att det ska löna sig att arbeta i förhållande till att leva på bidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om principen om motprestation för försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och intolerans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa diskriminering på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om språkets betydelse för integrationen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade krav på deltagande och resultat i sfi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om språkets roll för att nyanlända barn och barn till nyanlända ska klara skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätten till en sammanhållen skoldag med icke-konfessionell undervisning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att alla barn går i förskolan, särskilt för barnens språkutveckling, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolans roll för alla elever, även de som kommit hit, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om civilsamhällets viktiga roll i integrationsarbetet där framför allt de större aktörerna kan spela en avgörande roll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadssegregation och vikten av mer blandade boendeformer även i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att bekämpa extrem trångboddhet och framtagandet av en ny trångboddhetsnorm och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre samverkan mellan fastighetsägare genom platssamverkan (BID) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat samarbete mellan fastighetsägare och det offentliga för att motverka svarthandel med hyreskontrakt och andrahandsuthyrning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på fastighetsägare att utföra brottsförebyggande åtgärder och underhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner bör ge sina bostadsbolag befogenhet att bli byggaktörer i projekt där nya bostadsrättsfastigheter eller ägarlägenheter byggs i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förslag om en egnahemsrörelse i våra utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyanlända tidigt ska få vetskap om sitt eget ansvar för att hitta både jobb och bostad, t.ex. genom att ställa sig i bostadskö, och tillkännager detta för regeringen. Liberalernas vision för integration Liberalernas och liberalismens vision är att varje individ ska ha friheten att forma sitt eget liv efter egen vilja och drivkraft. Den friheten kräver ett öppet och inkluderande samhälle där varje person tillåts bidra, möts av höga förväntningar och där samhället bekämpar alla former av förtryck. Svensk integrationspolitik ska bygga på samma grundprinciper som resten av samhället. En liberal integrationspolitik ger var och en de verktyg som behövs för att de själva ska kunna växa, försörja sig själva och fullt ut delta i det svenska samhället. Det handlar om det svenska språket, egen försörjning, bostad och utbildning men stannar inte där. Liberal integrationspolitik handlar också om att befästa de demokratiska, jämställda och sekulära värderingar som präglar vårt land. Det handlar om att motverka parallellsamhällen som tar sig uttryck i hedersrelaterat våld och förtryck. Den som med hot och hat hindrar andra att leva i frihet ska aldrig mötas med tolerans. Att frivilligt välja att bli medborgare i är det yttersta beviset på att man vill bli en del av vårt lands framtid. Vi ser medborgarskapet som slutet på integrationsprocessen och inte ett steg på vägen. Medborgarskapet behöver både få en högre status, och bli mer inkluderande. Vi behöver skapa en mer inkluderande syn på vad det innebär att vara svensk. En svensk medborgare ska aldrig behöva tvivla på att den är svensk. ska vara ett öppet land som välkomnar nya invånare, ett land där vi oavsett ursprung skapar en gemensam framtid. Integrationen är en ömsesidig process mellan människor, där känslan av samhörighet är resultatet. Språk, jobb, kunskaper om det nya landet och frihet från diskriminering är medel och förutsättningar för den processen. Invandring har spelat och fortsätter spela en viktig och positiv roll för utveckling. Men om integrationen inte fungerar växer i stället problemen. står samhället inför stora utmaningar som den förda politiken inte kunnat hantera En fungerande migration kräver en fungerande integration. Jobb, skola, bostadssituationen med mera måste fungera för dem som kommer hit för att det ska finnas en acceptans att ta emot fler människor i behov av skydd från krig och förtryck. För oss liberaler är det viktigt att säkerställa människors frihet, särskilt för dem vars frihet hotas mest. Därför behöver vi vända utvecklingen i landets utsatta områden så att fler klarar skolan, fler kan försörja sig själva samt se till att rättsstaten fungerar så att boende i dessa områden känner sig trygga och har en tilltro till samhället. För dem som får stanna i måste invandringen bli mer än att resa över gränsen. Fler måste snabbare lära sig svenska, och alla barn – även de som har kommit hit i sen ålder – måste få förutsättningarna att klara skolan. Civilsamhällets krafter är starka och måste bättre tas tillvara på både i mottagande och integration. Arbetsmarknaden behöver reformeras för att sänka de höga trösklar som stänger ute de som saknar lång utbildning eller kontakter. Ingen strävsam och kapabel människa ska tvingas kvar i ett bidragsberoende som riskerar att gå i arv. I ska alla kunna bygga sig ett eget liv där de bidrar till och blir en del av samhället. För att nå dit krävs det omfattande liberala reformer för att bryta utanförskapet och ta tag i den stora integrationsskuld som har. behöver ett förortslyft för att ta tag i integrationsskulden Fler än 550 000 människor bor i våra 61 utsatta områden. Den absoluta majoriteten är hederliga, betalar skatt och följer svensk lag. Några få har tillåtits kidnappa vissa av dessa områden med sina kriminella gärningar. Det handlar om gängkriminalitet, parallella samhällsstrukturer samt religiösa fundamentalister som begränsar fri- och rättigheter, inte minst för kvinnor. De som bor där känner långt gången otrygghet och rädsla. I många områden är det svårt för polisen att fullfölja sitt uppdrag. Samhället måste ta tillbaka kontrollen. Inga människor i ska behöva leva i områden där rättsstaten tryckts tillbaka, skolresultaten sviker, jämställdheten är satt på undantag och framtidsmöjligheterna försvinner. En förutsättning för att alla ska ha reella möjligheter att bestämma över sina liv är att samhället de växer upp i är säkert och har fungerande samhällsfunktioner. Polis, skola, rättsväsende, sjukvård och socialtjänst måste kunna utföra sitt arbete med att garantera att alla får en god skolgång och att människors rättigheter försvaras. Därför har Liberalerna satt upp ett ambitiöst mål om att inget område ska vara utsatt till 2030. För att nå upp till det målet måste vi genomföra omfattande reformer för att förbättra integrationen, förbättra säkerheten och se till att rätten till ett fritt liv upprätthålls i hela . Det är därför Liberalerna har formulerat visionen om ett förortslyft. Målet är att alla ska kunna känna sig stolta över, och trygga i, sitt bostadsområde. Då behövs det kraftfulla insatser för brottsbekämpning, bättre fungerande skola, effektiva integrationsåtgärder och långsiktiga investeringar istället för tidsbestämda projekt i bostadsområdena. Det krävs också att vi gör upp med den kortsiktiga bidrags- och projektkulturen från stat och kommuns sida, som har nått vägs ände. Vårt mål är tydligt: ska situationen i de utsatta områdena ha förbättrats så mycket att inget av dem finns kvar på polisens listor. Förortslyftet är det samlade begrepp som Liberalerna använder för att samla det idé- och reformarbete för arbetet med att lyfta de som bor i våra utsatta områden, som Liberalerna driver internt och i budgetförhandlingar med regeringen. I samband med budgetpropositionen har Liberalerna bland annat drivit fram satsningar på en folkräkning i utsatta områden, en språksatsning i förskolan och fler erfarna lärare i utsatta områden. Dessa satsningar är en början på ett långt arbete som kommer behöva genomföras för att målet om att inga områden ska vara utsatta ska kunna nås. Mycket mer behöver göras brådskande om vi ska höja skolresultaten, stävja brottsligheten och se till så att alla som bor i också får goda livsmöjligheter. Liberalerna vill öka friheten för alla människor. Men särskilt för de som är minst fria att leva sina liv. Därför behöver vi höja ambitionerna i integrationspolitiken. I den sakpolitiska överenskommelse, januariavtalet, inklusive ett budgetsamarbete med och regeringspartierna Socialdemokraterna och , varför formella yrkanden som omfattas av detta samarbete inte läggs i denna motion. av vuxna befolkning är utrikes födda som riskerar fattigdom, integrationsskulden måste mätas och minskas Liberaler ser varje människas värdighet. Det är hennes frihet och möjligheter vi slåss för. Integrationskulden innebär ett enormt svek mot varje människa som kommit till vårt land utan att ges chansen att lyckas här och mot varje enskilt barn som växer upp i utsatta områden utan förhoppningar att lyckas i skolan eller att få ett bra jobb. Därför måste integrationsskulden bekämpas. För att betala tillbaka den här skulden så måste fler lära sig svenska och komma i arbete. För att lösa de här problemen måste vi ha klart för oss hur situationen ser ut och ta fram en plan för att minska fattigdomen bland utrikes födda. Det som behöver mätas är bland annat arbetsmarknadsetablering, humankapital, pensionsutsikter, språkinlärning och ekonomiska möjligheter i vardagen. Räknat på detta är det tydligt att sticker ut bland liknande länder. I grannländerna och ser vi jämförelsevis att utgörs av utrikes födda med risk för fattigdom. Ett delmål i arbetet med att betala tillbaka integrationsskulden måste vara att upprätta en plan för hur integrationsskulden ska minska till som mest av befolkningen. En integrationspakt i varje utsatt område Fler aktörer behöver ta ett större ansvar för att lyfta de som bor i utsatta områden. För att underlätta för polisens och de lokala aktörernas arbete i utsatta områden måste det bli tydligare vilka aktörer som har vilka ansvarsområden. En integrationspakt behöver förhandlas fram för varje utsatt område mellan staten, regionen, kommunen och de lokala fastighetsägarna. I integrationspakterna ska parterna komma överens om konkreta åtgärder och aktiviteter för att lyfta både den fysiska och sociala miljön i områdena, utifrån de specifika utmaningarna och möjligheterna i respektive område. Det kan handla om att avsluta olaglig lokaluthyrning, ta kontroll över gemensamma ytor, klottersanering, läxhjälp eller arbetslivserfarenheter för unga. Det offentliga ska bidra med investeringar i trygghet och ökad närvaro genom exempelvis polis, ordningsvakter eller statliga servicekontor. Statlig finansiering ska bistå arbetet genom en nationell fond för större långsiktiga investeringar som kan lyfta utsatta områden. Människor som bor i de utsatta områdena ska vara delaktiga i att ta fram pakterna. Att hitta arbete och socialt sammanhang är grundläggande för att kunna bygga upp självständighet och frihet i det land man bor i. Genom att inrätta en integrationspakt i varje utsatt område får vi en konkret lokal plan för hur varje aktör ska bidra till att skapa bättre förutsättningar för de som befinner sig i utanförskap att hitta till både arbete och ett socialt sammanhang. Ett uppvärderat medborgarskap med fokus på demokrati, språk och samhällskunskap Vi vill stärka medborgarskapets status och främja ett inkluderande samhälle där varje människas frihet är i fokus och där alla ökar sina möjligheter att bli aktiva samhällsmedborgare. I de flesta västländer måste den som vill bli medborgare ha grundläggande kunskaper i landets språk. Ett språkkrav stärker medborgarskapets status och är en viktig symbol för principen om att alla ska kunna kommunicera med varandra i ett samhälle. föreslog vi språktest för medborgarskap, men partier från vänster till höger kritiserade oss. var motståndet fortsatt stort men tack vare Liberalernas krav i förhandlingar med regeringen och har en utredning tillsatts för att ta fram ett förslag på hur språk- och samhällskunskapskrav ska kunna införas för medborgarskap. Alla nyanlända ska delta i samhällsorientering. Den som är vuxen och vill bli svensk medborgare ska ha deltagit i utbildningen och genomföra ett enklare samhällstest. Samhällstestet ska visa på vilka frågor och principer som är centrala för vårt demokratiska, sekulära och jämställda samhälle där frågor om barnrättsperspektiv också ska inkluderas. Integration med tydligt fokus på jämställdhet och bekämpandet av extrema värderingar De första feministerna var liberaler, och liberaler har alltid kämpat för kvinnans frigörelse. Det har handlat om rösträtt, rätten till utbildning och egen försörjning, rätten till sin egen kropp och egenmakt över sin sexualitet. Rätten att välja sitt eget liv. En självklar del av vår integrationspolitik är därför att vara kompromisslösa när det gäller kampen för jämställdhet, barnrättsperspektivet och individens frihet. Vi viker inte undan för vare sig självutnämnda moralväktare eller vänsterns kulturrelativism. Samma rättigheter och skyldigheter ska gälla för alla som bor i vårt land. Att som nyanländ komma till ett land där jämställdhet mellan könen är centralt och tilltron till staten liksom individualismen är stark är inte alltid enkelt, och just därför behöver samhällets signaler vara mycket tydliga. Både kvinnor och män ska från samhällets sida mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själva och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. Ingen människa ska av sin omgivning hindras från att utöva de självklara rättigheter och möjligheter som gäller lika för alla i hela landet. För oss liberaler är det självklart att det behövs en integration med ett tydligt fokus på jämställdhet och barnrättsperspektivet. Alla integrationsåtgärder ska ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv, vilket måste krävas av alla relevanta aktörer. I förväntas både kvinnor och män arbeta. När nyanlända kvinnors frihet växer genom att de får egen lön och ett eget jobb ökar deras självständighet i förhållande till både samhället och deras partner, som integrationen av hela familjen stärks. Språket är vägen in i det svenska samhället –för både kvinnor och män. Den kvinna som lär sig svenska kan både gå till läkaren själv, lättare få ett jobb och hindra sina barn från att lockas in i kriminella banor. Fler kvinnor, inklusive föräldralediga, måste snabbare lära sig svenska. Kommunerna ska åläggas att anordna kurser i svenska för föräldralediga, till exempel inom ramen för öppna förskolan. Att delta i svenskundervisning ska vara en relevant motprestation för att få försörjningsstöd. Att inte ha bestämmanderätt över sin egen ekonomi är något som försvårar möjligheterna att ta makten över sitt eget liv – särskilt om man är ny i . Därför vill vi att försörjningsstöd alltid skall betalas ut till båda parter i ett förhållande, i de fall då båda parter i ett förhållande ansöker om försörjningsstöd, för att säkerställa att båda parter inflytande över sin ekonomi. För mer information om det förslaget hänvisar vi till vår jämställdhetspolitiska motion. Arbetsförmedlingen måste ha ett tydligt uppdrag att tidigarelägga nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Fler insatser krävs för att både lågutbildade och högutbildade kvinnor snabbare ska komma i arbete. Vårdnadsbidraget bidrog till att kvinnors arbetsmarknadsintroduktion försenades och ska inte återinföras. Det är också positivt att föräldraförsäkringen för nyanlända har begränsats för att öka incitamenten att komma in på arbetsmarknaden. En av vår tids viktigaste jämställdhetsfråga och barnrättsfråga handlar om att intensifiera arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, vilket närmare presenteras i Liberalernas särskilda motion som hanterar hedersrelaterat våld och förtryck. Kunskaper om det svenska samhället, demokratiska värderingar, jämställdhet och barnrättsperspektiv är centralt för att kunna bygga en framtid i . behövs en obligatorisk samhällsinformation, för såväl vuxna som barn. Barnens samhällsinformation ska utgå från . Efter erhållet uppehållstillstånd behövs en stärkt och förbättrad obligatorisk samhällsorientering som ger varje människa så goda chanser att få en bra start i som möjligt. All samhällsinformation, under både asyltiden och etableringstiden, ska fokusera på att ge alla, oavsett kön, tydlig information om rättigheter och skyldigheter och kunskap om svensk arbetsmarknad samt svensk lagstiftning och de principer som är centrala för vårt demokratiska, sekulära och jämställda samhälle. Även frågor kring barnrättsperspektiv och individens frihet att forma och påverka sitt liv likväl som rätten till egenmakt över sin sexualitet ska hanteras. Samhällets signaler ska vara tydliga oavsett om det handlar om förskola, skola, socialtjänst, sjukvård, arbetsförmedling eller rättsväsende. Det kan till exempel handla om att i samband med behandling om försörjningsstöd tydligt pekar på att både kvinnor och män förväntas jobba eller att skolan inte accepterar föräldrars önskemål om att separera flickor och pojkar på olika sätt i skolan. Bättre och mer systematiska granskningar av religiösa samfund som får statsbidrag De statliga reglerna för stöd till trossamfund har setts över ett antal gånger. Men inga större förändringar har skett genom skärpta demokratikriterium. Tillämpningen av ett demokratikriterium är svårt. Ett trossamfund kan exempelvis säga att det står för vissa principer, men agera på ett helt annat sätt när statens byråkrater inte är närvarande. Liberalerna anser att ett demokratikriterium behövs vid bidragsgivning till religiösa samfund. Kriteriet ska ta sikte på det som uppenbart angriper eller står i strid med det demokratiska samhällets grundläggande värderingar. Tillsynen ska vara rättssäker och utformad med hänsyn till att samfunden liksom övriga civilsamhällesorganisationer bedriver en bred verksamhet med många lokala företrädare. Fler nya svenskar i egen försörjning Att ha ett jobb och egen försörjning ökar människors frihet. Tyvärr har arbetsmarknaden i blivit alltmer tudelad. En ny arbetslöshet har växt fram där många inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden över huvud taget. De flesta har låg utbildning, många är utrikes födda. De som har svagast ställning på arbetsmarknaden är också de som drabbas hårdast under en lågkonjunktur. Det har blivit dubbelt sant under den ekonomiska kris som följt åtgärderna för att minska smittspridningen av covid-19 som drabbat branscher som anställer många utrikes födda särskilt hårt. Än så länge har arbetslösheten ökat bland utrikes födda, bara under första halvan av 2020, och bland de som saknar gymnasieutbildning. Om vi inte gör något så riskerar en stor andel av befolkning fastna i långtidsarbetslöshet. Ett utanförskap som är än svårare att ta sig ur. Oavsett konjunkturläge är det alldeles för få nyanlända som har ett riktigt jobb med egen lön efter avslutad etablering. Subventionerade anställningar kan vara en väg in på arbetsmarknaden men får aldrig användas för att gömma undan människor i åtgärder och låtsasjobb. har vi haft med högkonjunktur , dessvärre har inte nödvändiga åtgärder vidtagits för att fler utrikes födda skulle få jobb och egen försörjning trots att , , , och tydligt pekat på att de höga ingångslönerna i försvårar integrationen. Att vi inte tog till vara av högkonjunktur har satt oss i en svår situation där tillfälligt arbetslösa lätt bli långtidsarbetslösa. Enligt beräkningar från går miste om i utebliven BNP på grund av den höga arbetslösheten bland utsatta grupper. De som drabbas hårdast är utrikes födda och de som saknar gymnasial utbildning. Ska vi skapa förutsättningar för alla att försörja sig själva måste trösklarna in till arbetsmarknaden sänkas och företagen som skapar vår välfärd få bättre förutsättningar att konkurrera globalt. Vår arbetsmarknad måste öppnas upp för fler, även för dem med låg eller ingen utbildning, annars riskerar hela generationer att hamna i utanförskap. Det måste bli billigare och enklare att anställa. Nyanlända behöver lära sig svenska och få möjlighet till utbildning, men många kommer inte att kunna sitta i skolbänken och ta igen en utbildning de aldrig fick som barn. Vi liberaler vägrar att hänvisa dem till låtsasjobb, bidrag och utanförskap. Vi vill i stället ge dem chansen att få ett jobb och en lön att leva på. Därför driver vi på för en liberaliserad arbetsmarknad inklusive arbetssätt och åtgärder som gör det billigare och enklare att anställa.