mot · H802662 · 2020-09-30 00:00:00 — 1 Energipolitikens inriktning – den svenska energipolitiken 1.1 Mål för leveranssäkerheten 1.2 Skrota mål för andelen förnybar elproduktion – inför mål för fossilfri elproduktion 1.3 Nytt mål för effektivare energianvändning 2.2.3 Strategi för nästa generations kärnkraft och SMR-reaktorer 2.2.4 Stopplag för ny kärnkraft 2.4.2 Fondering av medel för skrotning av uttjänta vindkraftverk 2.4.3 Fastighetsskatt på vindkraft 2.4.4 Bygdemedel för vindkraften 2.6.2 Biogas och biogödsel av alger och tång 2.6.3 Investeringsstöd för biogas 5.3 Borttagen skattereduktion för mikroproducenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om energipolitikens inriktning för att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta ett mål om att elproduktion ska vara helt fossilfri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta ett mål för effektivare energianvändning formulerat som att energianvändningen 2030 ska vara effektivare än 2005, uttryckt i termer av använd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP), och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vattenkraften och den småskaliga vattenkraftens betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för småskalig vattenkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en utökad magasineringskapacitet för vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en långsiktig satsning på kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera kärnteknisk forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk forskningsreaktor kring fjärde generationens kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ansluta sig till () och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta fram en strategi för utvecklingen av nästa generations kärnkraft och utvecklingen av small modular reactors (SMR) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 17 kap. 6 a § bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka konkurrenskraften för kraft- och fjärrvärmen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartering och inventering av djurliv som kan drabbas av vindkraftverken ska vara på plats vid den initiala ansökan om uppförande av vindkraftverk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vindkraftsexploatörer ska fondera medel för framtida rivning av vindkraftverken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att justera fastighetsskatten för vindkraft till den normala industrifastighetsskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en reglerad bygdepeng för vindkraften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsningar på forskning kring solkraft i ska vara exportorienterade och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för en utbyggnad av stamgasnätet till våra jordbruksintensiva regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge jordbrukarna ett större förtroende att sprida biogödsel efter förnuft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter till och nivåer för stöd till producenter av biogödsel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omprövning av regelverket för att kunna ta emot andra substrat än stallgödsel för biogasproduktion utan hygienisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att tillsätta en utredning om potentialen i att framställa biogas och gödningsprodukter av alger och tång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att ta fram en nationell gasstrategi för maximal samhällsnytta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att torv klassas som förnybar i EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en ökad brytning av torv på påverkad torvmark och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att användningen av torv från redan dikade torvmarker inte ska behöva utsläppsrätter inom EU ETS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektivisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en vätgasstrategi för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen måste återkomma med en utvecklad nätreglering med fokus på innovation, funktion och tillförlitlighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om elområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda huruvida en anslutning till stamnätet för är samhällsekonomiskt lönsam och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en ny parlamentarisk utredning kring energiförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasa ut elcertifikatssystemet genom att inte tilldela ytterligare anläggningar elcertifikat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilken påverkan elcertifikatssystemet innebär och har inneburit för leveranssäkerheten i det svenska kraftsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av effektcertifikat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skattereduktionen för mikroproducenter av el ska tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort anvisningsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiforskning och tillkännager detta för regeringen. 1 Energipolitikens inriktning – den svenska energipolitiken Vår grundläggande inställning är att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Den politik vi står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning och mot den bakgrunden anser vi att en hög grad av självförsörjning prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål är att föredra. Denna inställning utesluter emellertid inte att energisystem kan delas över nationsgränser, men då företrädesvis med nationer i närområde. Vi strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. 1.1 Mål för leveranssäkerheten elleveranser har kännetecknats av en hög elkvalitet och god driftsäkerhet. Ett flertal stora synkrongeneratorer kommer att försvinna från det svenska kraftsystemet vilket minskar svängmassan i kraftsystemet, som det tillkommer en allt högre grad av intermittent kraftproduktion. Detta sammantaget äventyrar vår elkvalitet och driftsäkerhet. Inför genomför stamnätsoperatören, , en kraftbalansrapport som beskriver effektläget för den kommande vintern. På samma sätt gör man även i andra länder från respektive stamnätsoperatörer. Kraftbalansen för har försvagats och där man numera befinner sig i en importsituation under de kritiska timmarna . Länder runtom tenderar att utforma likartade energisystem där intermittenta kraftslag utgör en växande andel av den alstrade elenergin, detta beaktas inte i kraftbalansrapporterna då inga dynamiska antaganden tas fram med en samlad bedömning på timvärden. För bekymret med de intermittenta kraftslagen är att det finns en relativt stor korrelation även över större områden för deras produktion. Ser man enbart till vindkraftsproduktionen på den nordiska elmarknaden inträffar bottenvärdena för tillgänglighet när man går ner på ett fåtal procentenheter allt som oftast mellan länderna. Har man då i de mer statiska kraftbalanserna i ett flertal olika länder antagit att man då skall kunna importera elenergi från varandra riskerar situationen att bli förödande. För att även säkerställa att vårt kraftsystem kännetecknas av en hög elkvalitet och god driftsäkerhet bör ett mål för leveranssäkerheten fastslås som den förda energipolitiken ska sträva efter att uppnå. 1.2 Skrota mål för andelen förnybar elproduktion – inför mål för fossilfri elproduktion är ett av energipolitiska mål att elproduktionen ska vara förnybar till 2040, men där målet inte ska ses som ett förbud av kärnkraft och att det inte heller innebär en stängning av kärnkraftverk med politiska beslut. Vi anser att detta mål för sammansättningen av svensk elproduktion är olyckligt. Detta framför allt för att målbilden i en stor del av klimatarbetet är fossilfritt, vilket här för elproduktionen ställs mot helt förnybart. Men bara för att det är förnybart innebär det inte att det inte finns några utsläpp av exempelvis växthusgaser för elproduktionen. Tvärtom kan och är utsläppen för vissa förnybara energikällor högre än för exempelvis kärnkraft. Det viktiga är då att politiken har ett mål som styr mot det som man vill uppnå. Vi förordar därför i stället ett mål om att svensk elproduktion ska vara helt fossilfri. 1.3 Nytt mål för effektivare energianvändning har antagit ett mål för energieffektivisering som innebär att energianvändningen ska vara effektivare 2030 än 2005 uttryckt i termer av tillförd energi i relation till BNP. Energieffektivisering ska vara en självklar inriktning för energipolitiken, men beslutad nivå kan vara vansklig och innebära problem i den mån man på politisk väg avser vidta alltför långtgående åtgärder för att uppnå målet. Det är däremot bra att målet är konstruerat så att vi de facto kan använda mer energi beroende på den ekonomiska utvecklingen. Det som gör målets befintliga utformning i förslaget direkt problematiskt är att man utformar det utifrån tillförd energi med tanke på hur statistiken kring energianvändning förs. Exempelvis skulle målet enkelt kunna nås genom att på politisk väg stänga fler kärnkraftsreaktorer då värmeförlusterna räknas in i den tillförda energin, vilket med detta mål då skulle indikera en effektivare energianvändning. Det skulle även indikera en effektivare energianvändning om fjärrvärmekunder kopplar bort sig från fjärrvärmenätet för att i stället skaffa sig en värmepump, då den energi som tas från omgivningen med en värmepump inte tas med i energistatistiken. Vi förordar i stället ett mål för energieffektivisering om att 2030 ska energianvändningen vara effektivare än 2005, uttryckt i termer av använd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). Vattenkraften är tillsammans med kärnkraften basen för vår elproduktion. Då vattenkraften är förhållandevis enkel att reglera används denna, till skillnad från kärnkraften, också som en reglerkraft vid snabba förändringar av efterfrågan eller ojämn försörjning från till exempel vindkraft. Den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften får ses som ett avslutat kapitel. Vi vill bevara de orörda nationalälvarna från utbyggnad, men det finns potential till effektiviseringar av befintliga anläggningar. produceras närmre elenergi från de drygt 1 900 småskaliga vattenkraftsstationerna, det vill sägas anläggningar med en mindre effekt än 10 MW, som finns i . De tillför även en effekt om nästan 1 000 MW. Det finns en stor potential i dessa kraftstationer där effektiviteten kan ökas ytterligare, utan att behöva öka vattenflödet, som det nästan finns lika många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. är det angeläget att naturintressena balanseras väl med kraftproduktionsintresset. Det finns även en större potential för den småskaliga vattenkraften att kunna delta i reglermarknaden med ny teknik. Detta genom att koppla ihop flera kraftverk reglertekniskt till ett större virtuellt kraftverk, vilket även är en teknik som tillämpas i . Skäl finns att utreda förutsättningarna för den småskaliga vattenkraften och hur denna potential skulle kunna förverkligas och tillkännager detta för regeringen. Den ökade andelen väderberoende och därmed icke planerbar kraftproduktion i och i vårt närområde har medfört att en stor del av elproduktionen inte infaller som när efterfrågan är som störst. Detta produktionstillskott har även föranlett att numera har en stor elexport. Det problematiska med denna export är att det saknas marknadsmässiga mekanismer då denna överproduktion inte sammanfaller med när elen efterfrågas. Det leder till att det ekonomiska värdet av elen blir väldigt låg, vilket ofta innebär att försäljningspriset vida understiger kostnaden för att producera elen. För att kunna öka den ekonomiska avsättningen och utöka uthålligheten i den svenska vattenkraften, tills tidpunkter där elenergin efterfrågas mer, bör förutsättningarna utredas för en ökad magasineringskapacitet för vattenkraften. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid att utgöra grunden för svensk energiförsörjning. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle innebära ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi. Hushållen skulle dessutom riskera att bli drabbade av än högre elpriser och ökad import av elektricitet, som i många fall produceras med fossila energikällor. En satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft är bra och i behöver det satsas på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för landet. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaden, exempelvis på det så kallade förnybara eller kärnkraften, raserar förutsättningarna för att ens nå något av dessa mål. Kärnkraften bör ha ett klart uttalat utrymme inom de prioriterade insatserna för energiforskning, vilket inte är fallet. Utifrån att kärnkraften står för nästan hälften av vår elförsörjning har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. Forskning och utveckling inom kärnkraft behöver däremot inte endast ha sin utgångspunkt i ren kärnteknikforskning. Forskning inom slutförvar av uttjänt kärnbränsle och kärnkraftssäkerhet är områden som i vissa fall har en nationell särprägel och som således kräver nationell kompetens. Men för att kunna uppnå ny, modern och än mer säker kärnkraft i behövs också en hög nationell kompetens och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. En framtida potential för export av svensk teknik och kunnande inom slutförvar av kärnbränsle är fullt tänkbar. Många frågeställningar måste givetvis överlåtas till internationella organ för att lösas. Det finns därför ett behov av nationellt kunnande för att ta del av forskningsresultat och kunna medverka på ett aktivt sätt inom internationella organ. Synen på det använda kärnbränslet har präglats av de mycket långa tiderna för slutförvaring och betraktats som avfall. Detta synsätt tar dock inte hänsyn till den tekniska utvecklingen. utnyttjas endast ett fåtal procent av potentialen i det uran som grävts upp medan återstoden avses att grävas ned som avfall. Flera lovande projekt med olika typer av snabba kärnkraftsreaktorer, som även kallas för fjärde generationens kärnkraft, pågår just . I denna typ av reaktorer kan det använda kärnbränslet istället återanvändas. Detta är något som öppnar för helt nya perspektiv. Med fjärde generationens kärnkraft skulle det vara möjligt att fortsätta producera kärnkraftsel i oförminskad eller höjd effekt , detta utan att behöva bryta något nytt uran. Den högaktiva avfallsmängden minskas med och dessutom minskas behovet av slutförvar från 100 till under ca 1 . Detta innebär däremot inte att behovet av slutförvar försvinner. Det är alltjämt viktigt att vi fortsätter forskningen i kring slutförvar av använt kärnbränsle, men tidsperspektivet förändras dramatiskt. En lämplig plats för en forskningsreaktor skulle kunna vara , där det använda kärnbränslet finns. bör även delta i det internationella arbetet tillsammans med andra kärnkraftsnationer för att utveckla tekniken för att fler länder ska kunna få tillgång till leveranssäker och ren baskraft. En snabbare etablering av storskalig kommersiell drift av fjärde generationens kärnkraftverk skulle innebära möjligheten för såväl en utfasning av fossilbaserad kondenskraft som minskade mellanlager av använt kärnbränsle. bör därför ansluta sig till GIF, , för att tillsammans med andra länder utveckla tekniken. 2.2.3 Strategi för nästa generations kärnkraft och SMR-reaktorer Kärnkraften står för nästan hälften av elförsörjning, trots det har de statliga initiativen och stöden till forskning och utveckling inom kärnteknikområdet varit ytterst blygsamma. kan, utöver fjärde generationens kärnkraft, små modulära reaktorer, förkortat SMR, bli en intressant möjlighet inom kärnteknikområdet. SMR-reaktorer har en installerad elektrisk effekt under , och runt om i världen pågår många projekt för att utveckla tekniken. framkom att motsvarighet till förbereder sig för att kunna licensiera SMR-reaktorer på grund av det nationella och internationella intresset för dem. Även i pågår ett projekt med att driftsätta små kärnkraftsreaktorer, och teknikens potential tros sträcka sig bortom landets gränser och anses vara aktuell både i och i andra delar av världen. I detta projekt deltar genom det helägda statliga bolaget . Med anledning av detta anser vi att bör ta fram en strategi för utvecklingen av nästa generations kärnkraft och utvecklingen av SMR-reaktorer. 2.2.4 Stopplag för ny kärnkraft Efter upphävandet av tankeförbudet kring svensk kärnkraft infördes en inskränkning kring etablerandet av ny kärnkraft i . Vilken innebär att nya kärnkraftsreaktorer endast får ersätta permanent avstängda, man begränsar således antalet reaktorer till dagens tio, och att dessa enbart får uppföras på en plats där det finns andra kärnkraftsreaktorer. Gränsen på tio kärnkraftverk bör omprövas för att undvika överlappningsproblem mellan gamla och eventuella nya verk samt att man inte skall begränsa platserna för nyetablering till dagens tre. Denna begränsning innebär även i praktiken en konkurrensfördel för de bolag som äger och driver de befintliga kärnkraftsreaktorerna. En omprövning ska även eliminera de juridiska oklarheterna gällande uppförandet av nya reaktorer. I kommer nästan en tiondel av den producerade elen från just kraftvärme, vilket är en anläggning där både el och värme produceras från det bränsle som eldas. Verkningsgraden från dessa anläggningar är oftast på och i praktiken allt bränsle som används i den svenska kraftvärmen är fossilfri. Då produktionen även är bränslebaserad har den fördelen av att vara planeringsbar, till skillnad från väderberoende kraftkällor såsom vind- och solkraft. Lönsamheten och därmed konkurrenskraften har satts under stor press och där regeringen med nya skattepålagor ändrat förutsättningar till det sämre, detta som enskilda energislag har subventionerats. Den målsättning som satts upp av övriga partier i för energieffektivisering definierar även nedläggning av kraftvärme som en sådan åtgärd. Kraftvärmen är viktig i det svenska energisystemet då den bidrar till effektförsörjningen , är planerbar och mildrar effektbehovet genom värmeleveranserna. Vår uppfattning är därför att det behövs en strategi för hur konkurrenskraften kan stärkas för kraft- och fjärrvärmen. Vindkraft som energikälla är väderberoende vilket medför att elkraftsproduktionen är oregelbunden och inte kopplad till den faktiska efterfrågan som finns för stunden. För att hantera detta krävs att det finns annan kraftproduktion som är planerbar och som kan kompensera för när det inte blåser. Detta leder till att den bidrar i mindre utsträckning till vår effektbalans, men där rent tekniskt och oaktat kostnaderna kan integrera en relativt stor andel vindkraft tack vare vattenkraften. Vindkraften har byggts ut kraftigt i , vilket under merparten av tiden skett med subventioner från både skattebetalarna och elkonsumenterna. För att motivera vindkraftsutbyggnaden har man anfört koldioxidutsläpp som ett av de bärande argumenten. Men trots denna utbyggnad har inte de fossila utsläppen från det svenska kraftsystemet minskat, då den svenska elproduktionen redan varit i princip fossilfri . Uppförande av stora vindkraftverk för med sig betydande lokala konsekvenser såsom fördärvade natur- och kulturvärden, estetiska samt landskapsbildsmässiga värden. kan även upptas som kan komma i konflikt med andra framtida markanvändningsintressen. Många av de som har oturen att ha bostadsfastigheter på fel ställe när vindkraftverken byggs upp kan dessutom drabbas av oljud och solreflexer. Det kommunala självbestämmandet är angeläget att värna och det är de lokala politikerna – och i förlängningen kommunernas invånare – som är bäst lämpade att fatta beslut i fråga om vindkraftsetableringar. Vindkraftverken är även ett hot mot många djurarter, såsom rovfåglar och fladdermöss, som riskerar att dödas av bladens rotation. Vid ansökningsförfarandet för uppförande av nya vindkraftverk menar ornitologer att de får för lite tid på sig för den kartering som ska göras, vilket leder till ett undermåligt underlag. Det är rimligt att kräva att en inventering och kartering av djurlivet ska vara gjord redan då exploatören ansöker om att få uppföra nya vindkraftverk. 2.4.2 Fondering av medel för skrotning av uttjänta vindkraftverk Överslagsberäkningar har visat att kostnaden för att montera ned ett uttjänt 2‑megawattsverk vindkraftverk kan uppgå till ca . Enligt gällande lagstiftning saknar kommunerna rätt att ställa krav på ekonomiska garantier att den som uppför ett vindkraftverk verkligen också finansierar skrotningen när det blir dags. Det kan bli problematiskt när vindkraftverkets ekonomiska eller tekniska livslängd har uppnåtts om vindkraftsbolaget har fått ekonomiska bekymmer. I värsta fall kan markägaren tvingas stå för nedmonteringskostnaden. Det är därför angeläget att ansvarsförhållandet utreds och fastställs. De som uppför eller driver vindkraftverk bör fondera medel på låsta konton för att säkerställa betalning av de kostnader som uppstår vid nedmontering och skrotning och där per kWh är en siffra nämnt för kostnader kring nedmontering. 2.4.3 Fastighetsskatt på vindkraft Vindkraften har en reducerad fastighetsskatt och betalar enbart , istället för den normala industrifastighetsskatten om . har dock meddelat i ett ställningstagande att fastighetsskatten för elproduktionsenhet med vindkraftverk är lägre än för övriga elproduktionsenheter, vilket kan vara ett statligt stöd (otillåtet statsstöd) enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.