mot · H8021336 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om äganderätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att öka användningen av främmande trädslag i skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. Vår främsta utgångspunkt är att skogen gör mycket nytta för vårt land, bidrar till en stark ekonomi och en positiv utveckling. Den andra utgångspunkten blir därför att vi ska bruka vår skog, då en brukad skog har högre tillväxttakt än en skog som inte brukas. I det fall skogsbruket skulle ställas om till lägre tillväxt skulle det innebära att det blir svårare att nå målet om ett fossilfritt . Med vetskap om att vi ser ett hållbart skogsbruk och gott om utrymme i för att aktivt kunna öppna för att producera ännu mer skog nås också omställningen för ett mer hållbart samhälle. Skogsindustrin behöver samma goda villkor som övriga delar av svensk basindustri. Skogen det gröna guldet är en viktig pelare i näringar likväl som skogsbruk och skogsindustrin är viktig för . Under århundraden har vi brukat skogen på ett hållbart sätt, något som vi ska vara stolta över men det är även viktigt att vi värnar om skogsägarens rätt över sin skog. Äganderätten måste få en stark ställning i men även på EU-nivå. Skogen är en av våra mest betydelsefulla råvaror i och har därför en stor inverkan på tillväxten i och landet, likväl som på miljön. Därför anser vi att skogen bör värnas. Fundamentet för ett långsiktigt hållbart skogsbruk utgörs av äganderätten. ger markägare och företagare inom de gröna näringarna i växande omfattning uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas. Efter omfattande kritik har regeringen bestämt sig för att se över artskyddsförordningen. Den utökade nyckelbiotopsinventeringen har till slut avvecklats. Få andra branscher kräver sådan långsiktighet som skogsindustrin. Skogsägaren och kommande generationer måste kunna räkna med att få skörda frukterna av sitt arbete. Förutsättningarna för skog skiljer sig åt i olika delar av landet från norr till söder. Därför behöver också den nationella skogspolitiken i högre utsträckning fokusera på de skillnader som finns gällande klimat, geografi och topografi. har en oerhört diversifierad topografisk profil med starkt varierande västförhållanden. Skogsbruket är en av basnäringarna i med skogsmarksareal och drygt 16 500 skogsägare varav är kvinnor. Detta innebär att ungefär en tredjedel av yta är täckt av skog och man har även den högsta andelen ädellövskog i . har contortatall helt dominerat användningen av främmande trädslag i och trädslaget finns nu på . Främmande trädslag förekommer endast i liten utsträckning, men användningen har ökat , inte minst efter stormarna och som drabbade hårt. Under stormen drabbades och hårdast enligt och även och fick relativt omfattande skador. Bedömd volym för var 450 000–550 000 m3sk (skogskubikmeter) och tar man hela är siffran 1,5–(m3sk). En siffra som utgår från skadeuppskattningar gjorda av och de olika aktörerna för gällande skogsområde. I landet i stort har stormen fällt (2013) och stormen fällde (2013). Sedan hade vi också Stormen i . Den fällde mellan 2,5–. I takt med att klimatförutsättningar förändras, och för att utnyttja den fulla potentialen av skogsbruket framför allt i de södra delarna av , borde möjligheterna att i större skala odla främmande trädslag ses över. I försök som genomförts på lämplig mark och i lämpligt klimat har en rad olika främmande trädslag ofta visat en produktionsöverlägsenhet i jämförelse med tall och gran. Detta enligt en rapport från . Rapporten konstaterar även att inhemska lövträdslag inte har tillräckligt hög tillväxt för att klara av de produktionsmål för biobränsle som satts upp, som föryngringskostnaderna ofta är orimligt höga. Skogsplantor ska kunna växa såväl i dagens som morgondagens klimat, något som arter av lokal härstamning inte alltid klarar av. Ett exempel är granen som i stora delar av troligen är mindre lämplig än vad den är . Skogsvårdslagen sätter gränser för användningen av främmande trädslag, något som begränsar möjligheterna för våra skogsbrukare. krävs bland annat en särskild anmälan till för anläggning av ny skog på arealer större än 0,5 ha och den totala andelen av en brukningsenhet som får utgöras av främmande trädslag är begränsad. Med tanke på de begränsningar som finns för skogsbruk med främmande trädslag är kunskaperna om dessa trädslags konsekvenser något bristfälliga. Förändringar av trädslag påverkar naturligtvis den biologiska mångfalden, men detta gäller även för byten mellan två inhemska trädslag. Det är dock rimligt att anse att skogsägaren har ett ansvar för användningen och riskerna som är förknippade med odling av ett främmande trädslag, samt att den påverkan som detta eventuellt skulle medföra utvärderas regelbundet av ansvarig myndighet. Möjligheten till utveckling av reglerna kring användningen av främmande trädslag bör övervägas för att anpassas till klimatförutsättningar som är i förändring. Denna motion står samtliga skånska moderata riksdagsledamöter bakom. Noria Manouchi (M) Boriana (M)