mot · H8022218 · 2020-10-05 00:00:00 — Vid godkänt provresultat utfärdas ett nytt intyg giltigt , vars giltighetsperiod ska börja med utgångsdatumet på föregående intyg.” Detta vore ett enkelt och effektivt sätt att lösa övergången från ett gammalt till ett nytt intyg för YKB. 107 Översyn av vägtrafikregisteravgiften Det är hög tid att se över vägtrafikregisteravgiften. Vägtrafikregisteravgiften har som syfte att täcka Transportstyrelsens kostnader för att driva och utveckla vägtrafikregistret. Intäkterna av vägtrafikregistret ska bekosta utveckling och anpassning inom it-området samt kostnader för tjänster kopplade till vägtrafikregistret, exempelvis ägarbyten, samt av- och påställning av fordon och kundtjänstverksamheter. Innehavare av bilar, motorcyklar, motorredskap, tung terrängvagn och släpvagn får betala till vägtrafikregistret en avgift för att dessa har en registreringsskylt. För fordon som moped klass I, ett terrängsläp och ett annat terrängmotorfordon än en tung terrängvagn tas det ut en engångsavgift för registerhållningen. Det bör rimligen finnas en avgift för att nyregistrera ett fordon, men att ta ut en avgift då det mesta sker digitalt är inte befogat. Därför behöver vägtrafikregisteravgiften ses över. 108 Stärkt rättighetsperspektiv i färdtjänstlagen I nuvarande lag om färdtjänst (1997:736) står det att färdtjänst är särskilt anordnade transporter för personer med funktionshinder. Syftet med lagen måste förtydligas så att rättighetsperspektivet framgår. Färdtjänstlagen bör kompletteras med ett syfte. Lagen bör bidra till ökad inkludering och lika möjligheter. Av syftet ska framgå att färdtjänsten ska göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att precis som andra fritt bosätta sig, arbeta, studera och ha en aktiv fritid. Lagen bör tydliggöra att resenären har rätt att göra korta uppehåll under resan för att exempelvis lämna och hämta barn i förskola eller skola. Ytterligare ett sätt att stärka rättighetsperspektivet är att lagstadga om rätten till så kallad färdtjänst i annan kommun. Så länge färdtjänsten var en del av socialtjänstlagen hade vistelsekommunen ansvaret för att färdtjänsten fungerade. Enligt nuvarande lag om färdtjänst ”kan” kommunen bevilja färdtjänst i en annan kommun än den egna, men är alltså inte skyldig att göra det. 109 Färdtjänst och sjuktransporter Det är hög tid att se över systemet med färdtjänst och sjuktransporter. Om exempelvis en brukare har en inbokad läkartid på sjukhuset och är på arbetsplatsen måste denne åka till bostaden först. Därefter kan brukaren åka med sjuktransport till sjukhuset och sedan tillbaka med sjuktransport till bostaden för att sedan ta färdtjänst till arbetet igen. Det skiljer mellan olika regioner hur regelverket tolkas, och det gör att det finns stora regionala skillnader. För brukare blir det därför olika tolkningar beroende på var man bor, och det är inte rimligt. Alla medborgare bör ha tillgång till samma samhällsfunktioner oavsett bostadsort. Regioner och kommuner måste lösa problemet så att det blir både enklare och billigare för alla parter. Brukare ska kunna ta sig från A till B utan att tvingas byta mellan färdtjänst och sjuktransport. Marknadspotten/näringslivspotten för investeringar ska stärkas utöver den ordinarie budgetramen. Vi har sett stora industriella verksamheter som snabbt etableras i och ibland i mindre kommuner. Det får till följd att det snabbt måste investeras i relativt stora infrastrukturprojekt. Investeringar som kan vara svåra att bära för mindre kommuner, därför behöver en marknadspott införas för väginvesteringar. Marknadspotten, som ges mandat att använda, syftar till att snabbt kunna nyttjas för att bygga en väl fungerande infrastruktur till nya industriverksamheter. 111 Dokumentationshantering vid registrering av äldre fordon I finns uppskattningsvis ca 200 000 personbilar och motorcyklar i trafik som är . Det rullande kulturarvet i form av veteranfordon är en viktig del av den svenska kulturen och historien. Vid sidan av det historiska värdet skapas arbetstillfällen runt om i landet då personer lägger ned tid och pengar på att reparera och underhålla äldre fordon eller sköta en museiverksamhet. Det blir därför ett problem när till exempel nya regler och avgifter inte alltid utformas med hänsyn till de förutsättningar som gäller för historiska fordon. Detta är olyckligt, och det riskerar att begränsa möjligheterna att vårda och värna det rullande kulturarvet. Ett av kraven som vållar problem är att ägaren av ett historiskt fordon, vid avsaknad av ett registreringsbevis i original eller en av svenskt arkiv vidimerad kopia, ska kunna uppvisa ett tillverkarintyg. Det är ett intyg som är svårt, ibland till och med omöjligt, för ägaren att kunna få fram. Skälen till att ursprungshandlingar för ett fordon har försvunnit kan vara många. Gränsöverskridande handel, krig, dödsfall och glömska kan vara orsaken till att handlingar kommer på villovägar och försvinner. Det finns exempel på fall där fordonsägare kommer i kläm eftersom det inte går att återskapa dokument, trots att det går att visa på andra dokument och handlingar som styrker ägandet. Mot den bakgrunden bör det genomföras en översyn av kraven på dokumentation kring historiska fordon. 112 Skydda känsliga registreringsuppgifter För att minska stöldrisken för fordon bör möjligheten att söka i trafikregistret ses över. Åtkomsten till fordonsuppgifter bör begränsas, speciellt om det är fråga om exklusiva eller i övrigt eftertraktade fordon. Ett effektivt sätt att begränsa möjligheten att söka efter eftertraktade fordon är att den som vill hämta ut en fordonsuppgift måste legitimera sig, exempelvis genom bank-id. Det är en åtgärd som begränsar möjligheterna för den som har onda avsikter, som ett legitimt bruk av en sådan söktjänst inte hindras. 113 Översyn av reglerna för ombyggda fordon Motorkulturen är stor i och omfattar allt från nya, äldre och ombyggda fordon. Intresset för fordon och motorer spänner över alla åldrar, och det gemensamma intresset innebär åtskilliga arbetstimmar på fordonen. När det gäller ombyggda fordon är reglerna krångliga, och besiktningsmännen inom SFRO (fordonsbyggares riksorganisation) är få. För att underlätta för besiktningsorgan, fordonsägare och för att säkerställa att fordonen som körs på vägarna är besiktade och i omodifierat skick måste reglerna ses över och moderniseras. Den svenska kulturen kring amatörbyggda fordon behöver värnas och regelförenklingar införas för att underlätta ombyggnad av fordon på ett trafiksäkert och miljömässigt korrekt sätt. Ny teknik ger nya möjligheter att lösa framtidens transportbehov både i stad och på landsbygd. Tekniken behöver dock testas så att de uppfyller de krav man rimligen kan ställa på tillförlitlighet, säkerhet och inte minst uppfyllande av framtida miljökrav. Vid ny teknik, till exempel autonoma fordon, bör det vara enklare att få testa dessa i verklig trafikmiljö. Provbanor och datasimuleringar kan givetvis användas i utvecklingsarbetet, men det är först i naturlig miljö som eventuella brister visar sig. Regellättnader måste till för att fordonstillverkare och systemutvecklare skall få ett så bra underlag som möjligt i sina forskningsstudier. Främjande av teknisk utveckling för framtidens transportbehov är positivt. För att främja utvecklingen behövs ett snabbare och förenklat tillståndsförfarande för tekniska prov i verklig trafikmiljö. Att det uppfyller högt ställda säkerhetskrav gentemot andra trafikanter är en given förutsättning. [1] Effektivare tillsyn av yrkestrafiken, .