ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802742 · 2020-10-01 00:00:00 — Förutsättningar för gode män och förvaltare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta översynen av struktur, lagar och regler kring godmanskap och förvaltare och tillkännager detta för regeringen. Många i vårt samhälle har viljan men inte förmågan att själva ta hand om allt det som behövs för att klara sig i sin vardag. En person kan få en ställföreträdare i form av en god man eller förvaltare om man på något sätt är förhindrad att bevaka sin rätt eller ta hand om sig och sina angelägenheter. Möjligheten att få god man eller förvaltare är viktig för att alla människor i ska få likvärdiga rättigheter oavsett förmåga. Många positiva förändringar har skett . Bland annat är beslutet om framtidsfullmakter viktigt. Lagen om framtidsfullmakter ger en möjlighet att utse någon som kan ta hand om våra angelägenheter om vi senare i livet inte kan göra så. I varje kommun finns det en överförmyndare eller nämnd som har till uppgift att utöva tillsyn och kontroll över förvaltare och gode män sköter sina uppdrag. De som ställer upp som god man och förvaltare gör i de allra flesta fall en mycket viktig insats. Men eftersom många som har god man eller förvaltare befinner sig i en utsatt beroendesituation är detta avgörande för att upptäcka oegentligheter. I ett antal fall har det förekommit att gode män har utnyttjat sitt uppdrag. Även om antalet är få är det inte acceptabelt och det krävs en översyn för att se över de befintliga lagarna om ytterligare insatser behövs för att stärka tillsynen. Samverkan kan vara viktigt i detta hänseende men också nödvändiga sanktioner om missförhållanden upptäcks. Eftersom en ställföreträdare är så avgörande för den enskildes välfärd samt för att det har varit svårt att rekrytera gode män eller förvaltare behövs en översyn av funktionen. Därutöver behöver sekretessreglerna för de som har ett uppdrag som god man eller förvaltare ses över. Samhället är också allt mer komplext. En särskild struktur för stöd och utbildning borde utformas och bättre förutsättningar för att kompetenta personer ska kunna ställa upp som gode män eller förvaltare.
mot · H802743 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komma med förslag till lagstiftning om obligatorisk registrering av testamenten och tillkännager detta för regeringen. Frågan om behovet av registrering av testamenten har vid ett flertal tillfällen diskuterats i . Anledningen är naturligtvis den otillfredsställande ordning som gäller . Det finns ett av gjort tillkännagivande i frågan . Ett regeringsskifte förhindrade den gången att frågan blev föremål för utredning. behandlade ärendet och fann då att en rad goda skäl kan anföras för inrättandet av register för testamenten. påbörjade därefter ett utredningsarbete om bland annat denna fråga och redovisade resultatet av sitt arbete. föreslog att det ska införas en möjlighet att registrera testamenten i ett officiellt testamentesregister. Den dåvarande regeringen valde dock att inte gå vidare med förslaget. Frågans angelägenhet har inte minskat, snarare tvärtom. Det är därför angeläget att frågan åter aktualiseras och att regeringen återkommer med lagförslag som innebär att det blir obligatoriskt att registrera testamenten.
mot · H802744 · 2020-10-01 00:00:00 — Barnomsorg på de tider då föräldrarna arbetar ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. Utbyggnaden av barnomsorg i offentlig regi har inneburit en revolution för jämställdheten, och anses det självklart att man ska kunna kombinera arbete och familj. Det är till och med lagstadgat att kommunerna ska erbjuda barnomsorg inom rimlig tid så att ingen ska behöva säga upp sig från sitt jobb eller tacka nej till ett nytt jobb för att barnomsorg saknas. Men det finns en begränsning i lagen. Det finns inget krav på kommunerna att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid – det vill säga kvällar, nätter och . På en del förskolor är arbetstiderna inte ens anpassade efter att föräldrarna arbetar heltid. Någon av föräldrarna (läs mamman) förutsätts gå ner till deltid för att hinna ta sig från jobbet och hämta barnen innan förskolan stänger. När det gäller efterfrågan kan man lätt beräkna den genom att titta på hur arbetsmarknaden ser ut. Inom många yrken gäller helt andra arbetstider än kl. 8.00–17.00. Som exempel kan nämnas kulturarbetare, vård- och omsorgspersonal, handelsanställda, poliser och industriarbetare. Eftersom småbarnsföräldrar återfinns i alla dessa yrkesgrupper är det ganska lätt att räkna ut att det behövs barnomsorg även utanför kontorstid! Det finns många som försöker fixa omsorgen på annat sätt för att inte förlora jobbet. Det kan handla om att ta hjälp av släkt, vänner och grannar eller till och med att ta med barn till jobbet. Men det tär på relationerna att binda upp släkt och vänner med påtvingad barnpassning. Det finns dessutom många föräldrar som inte har någon att tillgå. Varken partner, barnens mor- eller farföräldrar eller någon annan. De riskerar att bli arbetslösa till följd av detta. I synnerhet ensamstående föräldrar har en mycket tuff situation om de jobbar OB. I många kommuner är budskapet till småbarnsföräldrar att de gärna får arbeta, men bara inom vissa begränsade yrkesområden och begränsade arbetstider. Annars får de ingen barnomsorg. Det är ett hårt slag mot jämställdheten eftersom många kvinnor arbetar OB, huvuddelen av de ensamstående föräldrarna är kvinnor och i många fall arbetar båda föräldrarna på obekväma arbetstider – då måste någon gå ner i arbetstid eller säga upp sig. Brist på barnomsorg på obekväm arbetstid går stick i stäv med arbetslinjen. Vi borde istället uppmuntra småbarnsföräldrar att försörja sina familjer och skapa trygghet, kontinuitet och pedagogisk utveckling även för barn med föräldrar som jobbar OB. Regeringen bör överväga en översyn av regelverket kring barnomsorg på obekväm arbetstid och vilket ansvar staten respektive kommunerna bör ha för att tillgodose behovet.
mot · H802745 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa systemet med fideikommiss utan undantag och tillkännager detta för regeringen. Det svenska systemet med fideikommiss hör inte hemma i ett modernt samhälle. Rent teoretiskt har vi avskaffat systemet, men ett antal undantag från den regeln tillåts dock fortfarande. Systemet som bland annat innebär att kvinnor helt och hållet undantas arvsrätt är en kvarleva från ett gammalt feodalsamhälle med en förlegad kvinnosyn som vi inte på något sätt kan och vill tillskriva dagens . Att systemet får fortleva med svenska moderna regeringars aktiva tillståndsgivande är en skamfläck för vårt land. En anledning som ofta anges som skäl till att man bör få och har fått tillstånd att fortsätta med fideikommiss på vissa egendomar sägs vara att man inte vill riskera att splittra upp egendomar och ägodelar av kulturhistoriskt intresse. Hur man resonerar när man anser att kvinnor inte skulle ha förmåga att hantera dessa kulturklenoder framgår dock varken av ansökningar eller tillståndsgivare. Om det finns nationella kulturhistoriska intressen att bevara på dessa egendomar måste det finnas andra lösningar för att bevara dessa än att godkänna att ett uråldrigt, diskriminerande system som står i motsats till allt annat ett öppet samhälle står för får fortleva. Systemet med fideikommiss bör en gång för alla avskaffas, och inga undantag ska vara möjliga.
mot · H802747 · 2020-10-01 00:00:00 — Behovet av mer arbetsmarknadsutbildning och förbättrad matchning på arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av mer yrkes- och arbetsmarknadsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. Vi har många bristyrken i . Det handlar bland annat om slaktare, murare och poliser – samt en hel rad andra yrken. Vad gäller de här yrkenas krav på utbildningsnivå så spänner det över hela spektrumet. Det saknas personal att anställa både vad gäller yrken som kräver kort respektive lång utbildning. som arbetsgivare vittnar om just svårigheterna med att hitta rätt utbildad personal, har vi i ett stort antal människor som saknar ett arbete att gå till. Detta resulterar i sin tur i stora förluster – både för den enskilde som inte får känna friheten och glädjen som följer med en egen försörjning – men också för samhället i stort. Vi socialdemokrater har en målsättning om att alla som kan jobba faktiskt ska jobba. För att kunna nå det målet – och således säkra en god välfärd även – behöver vi bli bättre på att matcha arbetslösa mot de lediga jobb som finns. Här har yrkes- och arbetsmarknadsutbildningar en oerhört viktig roll att fylla. Det här har varit ett viktigt område för den socialdemokratiska regeringen sedan dag ett, men ännu mer behöver göras. Därför bör regeringen se över behovet av mer yrkes- och arbetsmarknadsutbildningar för fler arbetslösa, samt också titta på hur de verktyg som används för matchning av arbetslösa mot bristyrken kan bli bättre.
mot · H802748 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av avdragsmöjligheterna för fackföreningsavgiften och tillkännager detta för regeringen. Den dåvarande alliansregeringen tog 2007 bort möjligheten att göra avdrag för fackföreningsavgifter. Efter återinförandet 2018 av ett skatteavdrag genom den socialdemokratiskt ledda regeringens försorg så togs detta bort igen 2019 då och budgetreservation fick riksdagsmajoritet genom stöd. Det är principiellt viktigt och riktigt att arbetstagare som är medlemmar i en fackförening kan göra avdrag för den kostnad det innebär. Arbetsgivarparten har en sådan avdragsmöjlighet. Avdrag eller skatteavdrag gör det mer attraktivt att vara med i facket och den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på starka arbetsmarknadsparter med legitimitet att företräda arbetstagare och arbetsgivare. Det kan bara fungera om tillräckligt många också aktivt väljer att vara med i en fackförening. Regeringen behöver därför se över avdragsmöjligheten för fackföreningsavgiften.
mot · H802749 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av delar av den arbetsrättsliga lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Tillsvidareanställning skall vara norm på arbetsmarknaden. Tidsbegränsade anställningar skall endast få användas när det finns objektiva skäl för det. Så är det inte . För att anställa någon på ett vikariat krävs att en anställd är frånvarande och tillfälligt behöver ersättas. Men för att erbjuda någon en allmän visstidsanställning enligt 5 § LAS finns inga sådana kriterier. Det står alltså arbetsgivaren fritt att välja en tidsbegränsad anställning utan att behöva motivera det. Allmän visstidsanställning bryter med en av grundtankarna i LAS, nämligen att arbetstagaren ska vara skyddad mot godtycke av arbetsgivaren. Allmän visstidsanställning kan sägas bygga på just godtycke då det är fritt för arbetsgivaren att stapla flera perioder på varandra. Antalet tidsbegränsade anställningar har bara ökat. Omkring en halv miljon människor i har dessa osäkra anställningsformer. Majoriteten som befinner sig i denna utsatta position är de i LO-yrken. Vi socialdemokrater är ju för att man ska komma till rätta med arbetsmarknadsrelaterade problem i förhandlingar mellan parterna och det pågår ju just nu förhandlingar om arbetsrätten. Men i detta fall är det lite speciellt, då grundproblemet är skapat i utformningen av lagen. Utformningen av lagen ger en ensidig fördel till arbetsgivarna och bygger in ett godtycke i systemet. Därför lagstiftaren se till att allmän visstidsanställning inte kan användas godtyckligt. Även rätten till återanställningsskydd behöver stärkas.
mot · H802750 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att förebygga, utreda och bekämpa näthat och tillkännager detta för regeringen. har samtalsklimatet på internet och sociala medier blivit allt mer präglat av hot, hat och kränkningar. Det får ett flertal allvarliga konsekvenser, dels för journalister och politiskt förtroendevalda som hämmas i sin gärning, dels för de privatpersoner som drabbas. Hot och trakasserier på internet kallas näthat. Näthat kan vara allt från elaka kommentarer till direkt olagliga handlingar. Näthat är ingen juridisk term utan ett samlingsbegrepp och kan handla om olika typer av brott. Kommission mot Rasism och Intolerans årsrapport (2014) visar tydligt att hatet ökar drastiskt i sociala medier och andra kanaler på nätet. Hatet, hotet och kränkningarna riktas framförallt mot minoritetsgrupper, kvinnor och förtroendevalda politiker. Rasism, sexism, antisemitism och islamofobi tillåts breda ut sig i diskussionen på nätet, enligt samma rapport. Våra unga far illa i det hårdnande klimatet. Statistik från visar att drygt var femte förtroendevald, och varannan ung kvinna, utsätts för näthat. Av de kränkningar på nätet som polisanmäls leder ytterst få till åtal. Konkreta åtgärder erfordras, såsom en kompetensförstärkning av skolor, bibliotek, polismyndigheten och åklagarmyndigheter i hela landet. Det är nödvändiga åtgärder för att värna en öppen och inkluderande samtalston i . Både på nätet och i resten av samhället. Det är uppenbart också att vissa länder stimulerar till aktiviteter som skapar näthat i . Då det inte finns någon särskild lagstiftning för kränkningar och hot på internet kan näthat exempelvis utredas som olaga hot, ofredande, kränkande fotografering, förtal och brott mot personuppgiftslagen. Det speciella med näthat är att det snabbt kan få väldigt stor spridning. Rättssamhället, skolan och föräldrar har brustit i förståelse för hur allvarliga reaktionerna på nätet kan vara. Skolan och biblioteken bör stimuleras ännu mer att lära ut informationssökning och källkritik. Det behöver både ses över regelverket och lagar samt mer arbete när det gäller att lära användare källkritik när det gäller näthat.
mot · H802752 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att avskaffa att hyresgästen stadigvarande måste bedriva momspliktig verksamhet i lokaler de hyr och tillkännager detta för regeringen. Den fria och självständiga idrottsrörelsen är en viktig del av den svenska modellen. I ett demokratiskt samhälle är folkrörelser och civilsamhället med många aktiva medlemmar en stor tillgång, både och . För barn och unga är idrottens demokratiska fostran särskilt betydelsefull eftersom det är ett sätt att tidigt lära sig hur demokratins grundläggande spelregler fungerar. För att vi ska ha en stark idrottsrörelse med en stor variation måste det finnas gott om lokaler där man kan träna och tävla. På många håll i , framför allt i de större städerna, är det stor brist på idrottslokaler, hallar och anläggningar. Bristen på möjlighet till idrottande leder inte bara till ohälsa, det ökar också risken för att unga ska hamna snett i livet. Ett stort hot mot framtidens idrott är reglerna kring fastighetsuthyrning och momsförpliktigandet. Fastighetsuthyrning är enligt huvudregeln undantagen moms, men problemet som uppstått är att fastighetsägarna frivilligt får registrera sina fastigheter för moms och i och med detta får dra av momsen vid ny-, till-, eller ombyggnad. Om detta sker får en fastighet eller lokal som blivit momsregistrerad endast nyttjas i momspliktig verksamhet. Resultatet av detta innebär att civilsamhället, som inte bedriver momspliktig verksamhet, får allt svårare att hitta lokaler. Problemet kring moms och fastighetsupplåtelse innebär att ideell sektor, som inte bedriver momspliktig verksamhet, får svårt att hyra lokaler på den öppna marknaden. Bristen på idrottsanläggningar är redan ett enormt problem i många delar av och gör att barn och unga tvingas stå i kö för att kunna delta i idrottsrörelsen. Bristen på lokaler för föreningar som inte bedriver momspliktig verksamhet ökar konkurrensen och driver upp priserna på sådana nivåer att medlemsavgifterna riskerar att höjas till nivåer som utesluter alltför många människor eller driver föreningar till konkurs. En konsekvens är att behovet av att ha någonstans att vara är så trängande att ideella föreningar kan komma att tvingas att bolagisera kärnverksamheten för att kunna fortsätta bedriva den, vilket skulle vara förödande för hela den ideella sektorn. Lösningen på problemet är därför att verka för att ta bort kravet att hyresgästen stadigvarande måste bedriva momspliktig verksamhet i lokalen. Det skulle leda till att föreningar, och andra aktörer inom icke momspliktig verksamhet (t.ex. skola, vård- och omsorgsbolag), får större möjlighet att nyttja lokaler i samma utsträckning som andra associationsformer. Regelverket kring frivillig skattskyldighet som i grunden styrs av ett EU-direktiv är nationellt och är därför ett ganska okomplicerat beslut att ta. Ett beslut som dock skulle göra stor skillnad för idrotten och det civila samhället att finnas på sina egna villkor.
mot · H802753 · 2020-10-01 00:00:00 — Små barn som utsatts för brott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt förbättra och förändra rättsprocesser där barn är inblandade, och detta tillkännager för regeringen. När ett barn utsatts för brott är barnets egen berättelse om vad som har hänt viktig för rättegångsprocessen. är barnets berättelse det som rätten har att fatta beslut utifrån. Rättens uppgift blir att bedöma berättelsens trovärdighet och tillförlitlighet. Att brott mot barn är särskilt svåra att utreda är såväl poliser och åklagare som domare överens om. Barn uttrycker sig inte alltid som vi är vuxna uttrycker oss. Barn har till exempel mycket svårt för tidsangivelse, det vill säga att ange när i tiden saker har hänt, vilken dag, månad eller årstid. Detta gäller särskilt om ett brott har begåtts långt tillbaka i tiden. I den bästa av världar borde barn därför alltid få berätta vad som har hänt i nära anslutning till händelsen, men tyvärr blir det ofta inte så. Det är sällan en anmälan går så snabbt. När barnet väl förhörs får det svårt att berätta om det som hänt på ett trovärdigt och tillförlitligt sätt. Risken är då att domstolen anser att barnets vittnesmål är för vagt. Forskare menar att många nivåer i rättsapparaten behöver öka sin kunskap om hur barn fungerar, tänker och berättar, för att kunna ge barn en rättssäker prövning. Det är oerhört viktigt att barn som är brottsoffer inte hamnar i underläge på grund av sin ålder.
mot · H802754 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arrendelagstiftningen och möjligheterna att införa ett besittningsskydd i denna och tillkännager detta för regeringen. I hyreslagstiftningen finns det regler om besittningsskydd för hyresgästen. Det innebär bland annat att en hyresvärd inte hur som helst kan höja hyran i syfte att bli av med en hyresgäst. Värden kan inte heller höja hyran för att värdet ökat efter en förbättring som hyresgästen själv har gjort i sin lägenhet. Däremot ska hyresgästen återställa lägenheten i det skick som den var när den först hyrdes ut. Inom lantbruket har det länge funnits ett arrendatorsystem där arrendatorn får rätten att nyttja en annan persons mark mot att man betalar ett arrende. Det är alltså ett system som påminner om hyressystemet för lägenheter. Till skillnad från en hyresgäst är den som arrenderar mark dock inte skyddad mot oskäliga arrendehöjningar. I nordöstra finns flera exempel på arrenden som höjts till följd av investeringar som arrendatorn själv har gjort i sin mark. Först har personen alltså investerat stora belopp i syfte att förbättra sin arrendetomt och ovanpå detta får man en höjning av det arrende man ska betala. Det är inte rimligt att man inte har skydd mot detta. Arrendatorer borde ha rätt att bo kvar på den mark de av hävd bott på och ett skydd mot godtyckliga arrendehöjningar på samma sätt som en hyresgäst har besittningsskydd för sin lägenhet.
mot · H802755 · 2020-10-01 00:00:00 — Bygg fler små hyresrätter med stöd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för att subventionera byggnation av hyreslägenheter i mindre storlek och tillkännager detta för regeringen. En hyresrätt är en enklare inträdesbiljett för att flytta till en ny ort, eller för att flytta hemifrån första gången. Det är en mindre risk och kräver inte samma ekonomiska insatskapital eller förvaltande som en egen bostad eller en bostadsrätt. Den senaste regionala bostadsanalysen från i visar att det finns ett stort behov av hyresrätter i länet. Framförallt är det lägenheter i de mindre storlekarna som det råder brist på. Enligt SCB:s statistikdatabas fanns det ungefär 22 700 hyresrätter i och ungefär 7 900 bostadsrätter. Det har skett en minskning av hyresrätter i med nästan 2 000 hyresrätter och en liten minskning även av bostadsrätter. Bristen på bostäder hindrar både inflyttning och omflyttning och hindrar utveckling och personalförsörjning. Statistiken för är jämförbar på flera håll i . Det är ett växande problem både på landsbygd och i städer men av helt olika skäl. Sedan lagen om allmännyttiga kommunala aktiebolag infördes, ska kommunala bostadsbolag styras av marknadsmässiga principer. På landsbygden blir marknadsvärdet inte sällan lägre än byggkostnaden. Medan hyressättningen ändå måste vara lägre än i städerna. Detta drabbar både privata och allmännyttiga bolag. Av de drygt 30 000 lägenheter som finns i är 6 700 mindre än femtio kvadrat. Endast 1 000 är mindre än . Kvadratmetern är viktigare att prata om än antal rum, eftersom lägenheter prissätts utifrån antal kvadratmeter. Det är alltså angeläget att det prioriteras att bygga fler små lägenheter och fler hyresrätter. Då blir det lättare för unga att flytta hemifrån, för äldre att sälja sina villor och för nyanställda att pröva boende i ett nytt län. För ett län som är det viktigt att möjligheten finns för den som vill bo kvar i länet eller som är ung och vill testa att bo här, kanske för studier. Därför behöver vi bygga fler hyresrätter – i liksom i många andra län. Regeringen har sedan den tillträdde 2014 byggt ut stödet för byggnation av hyresbostäder, men fortfarande byggs det för lite. Det är inte heller så att stödet gett en ökning av mindre hyresrätter, vilket är det som framförallt behövs. Här behöver vi göra mer. Det behövs ett stöd för byggande av mindre lägenheter – i hela landet även på glesbygden. Regeringen bör se över hur regelverket kan ändras för att stimulera och subventionera mindre hyresrätter.