mot · H8023349 · 2020-10-06 00:00:00 — Men för att underlätta förhandlingarna måste viktiga principer respekteras: För det första måste den nationella suveräniteten värnas. Skatten ska tas in på nationell nivå och det ska inte finnas några krav på hur intäkterna ska användas. För det andra får skatten inte ersätta redan fungerande och ambitiösa system för prissättning av koldioxidutsläpp, såsom EU ETS eller nationella koldioxidskatter. I stället ska ett globalt minimipris komplettera dessa system. För skulle det alltså inte innebära någon förändring av koldioxidskatten – däremot skulle fler länder vara med och betala för sina utsläpp. För att skapa acceptans för skatten bör den inledningsvis tas ut på en låg nivå, för att kunna höjas successivt. FN:s klimatpanel har visat att också ett förhållandevis högt pris, i nivå med den svenska koldioxidskatten, inte påverkar rikare länders välfärd nämnvärt. Det skulle däremot drabba utvecklingsländer hårdare och bör därför till en början hållas på en låg nivå. Det har inte tidigare gjorts några seriösa försök att komma överens om ett pris på utsläpp under FN:s klimatkonferenser. Vi menar att det är hög tid . Lika självklart som att klimatministrarna deltar på klimattoppmöten borde det vara att finansministrarna gör det, med start . ska bedriva en ambitiös klimatpolitik för att nå det nationella målet om nettonollutsläpp . Men globala utsläppsminskningar måste vara det yttersta syftet med klimatpolitiken. Vi tror att kan bidra till att minska utsläppen globalt – utan att tumma på ansvaret för att minska utsläppen på hemmaplan. Tyvärr har den nuvarande regeringen med i spetsen ett snävt nationellt perspektiv i klimatfrågan, som hindrar den från att driva frågor globalt som gör skillnad på klimatet på riktigt. När de har synpunkter internationellt handlar det om att hålla tillbaka utvecklingen. Det är inte en framkomlig väg. Utveckla EU:s system för handel med utsläppsrätter Ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp ska vara ett komplement till och inte ersätta fungerande och ambitiösa system som till exempel EU:s system för handel med utsläppsrätter, ETS. EU är på många sätt ett globalt klimatföredöme eftersom vi trots vitt skilda förutsättningar mellan länder har enats om världens mest ambitiösa system för att reglera utsläpp med ett pris på utsläpp som är lika i alla EU-länder. Vi behöver bygga ut och förstärka det här systemet. Steg som tas för att koppla samman EU:s utsläppshandelssystem med andra länders motsvarigheter bör påskyndas. EU har redan kopplat samman ETS med motsvarande utsläppshandelssystem i . Vi anser att bör driva på för att fler sammanlänkningar sker med andra länder. bör också verka för att systemet ska utvidgas till flera sektorer som inte omfattas , t ex sjöfarten. I samband med att EU skärper sina klimatmål till 2030 och 2050 kommer det att bli nödvändigt att också skärpa ambitionen i EU ETS för att nå de nya klimatmålen. Genom handelsavtal har möjlighet att påverka andra länder. Den huvudsakliga kompetensen att förhandla handelsavtal finns dock i . Därför är det viktigt att en svensk klimatpolitik alltid har med sig det europeiska perspektivet. bör exempelvis vara pådrivande för att länder som vidtar verkningsfulla åtgärder och sänker sina utsläpp ska belönas med mer fördelaktiga handelsavtal, genom att tullar på klimatsmarta varor sänks eller tas bort. tecknade EU ett frihandelsavtal med tullunionen , , , och . Det är EU:s största handelsavtal någonsin; över 800 miljoner människor innefattas av det. Detta avtal, precis som alla EU:s handelsavtal, innehåller bindande åtaganden för båda parter inom miljö och klimat och förpliktigar parterna att aktivt arbeta för att nå . Vi anser att det är av största vikt att det snabbt granskas och godkänns av , och att den långa processen med godkännandet av frihandelsavtalet med inte upprepas. Det gröna frihandelsavtalet, Environmental Goods Agreement, som EU förhandlade om med 16 andra medlemmar i , , ligger på is sedan förhandlingarna bröt ihop 2016, och sannolikheten att de återupptas i sin nuvarande form får betraktas som liten. Det behövs således nya alternativ och lösningar. Vi vill därför att ska vara pådrivande för att EU tar initiativ till multilaterala förhandlingar om att sänka eller avskaffa tullar på klimatsmarta varor och tjänster. I samband med COP 26 är det viktigt att det kommer på plats ett fungerande ramverk för internationellt samarbete och klimatinvesteringar i artikel 6, som ersätter regelverket i Kyotoprotokollet, inte minst Clean Development Mechanism (CDM). CDM är ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken och bidrar till snabbt minskade utsläpp, ekonomisk utveckling och tekniköverföring i och till fattigare länder. CDM möjliggör för industriländer att investera i projekt för att minska utsläppen i andra delar av världen och att antingen avräkna de uppnådda utsläppsminskningarna mot de egna klimatmålen eller att använda investeringarna som ett slags klimatbistånd. Investeringarna måste följa ett uppsatt regelverk och utsläppen verifieras av FN för att säkerställa additionalitet och undvika dubbelräkning. har använt klimatinvesteringar för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. har inte räknat av utsläppsminskningarna mot det nationella klimatmålet. Men för att nå klimatmålet till 2045 och etappmålet till 2030 är det tillåtet att tillgodoräkna sig internationella klimatinvesteringar. I betänkandet ”Vägen till en klimatpositiv framtid” föreslår den klimatpolitiska vägvalsutredningen att redan nu ska inrätta ett program för att genomföra internationella klimatinvesteringar i syfte att åstadkomma verifierade utsläppsminskningar i andra länder inom ramen för . Globala problem kräver globala lösningar och internationellt samarbete. domineras väldens energitillförsel av fossila bränslen, som står för av användningen. vill nu trappa upp stödet internationellt för att de fossila bränslena ska stanna i marken. Det är en förutsättning för att hålla uppvärmningen under två grader i linje med . är en av världens största biståndsgivare per capita. Men vi lägger en relativt liten andel på klimatbistånd, som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser. vill att biståndspolitiken i högre utsträckning än ska användas till insatser för att långsiktigt minska utsläppen av växthusgaser genom att minska beroendet av fossil energi. Fattigare länder drabbas ofta hårdare av klimatförändringarna än rika länder. Men det finns en uppenbar risk att fattigare länder inte har resurser eller förmågan att prioritera klimatpolitiken. har fattigare länder i dessutom villkorat sina egna åtgärder med stöd från rikare länder. har därför ett ansvar att hjälpa fattigare länder att ställa om sina samhällen som de tillåts att göra samma välståndsresa som gjorde. EU är världens största biståndsgivare och ger i bistånd för att motverka fattigdom och skynda på den globala utvecklingen. bör använda sin trovärdighet i biståndsfrågor för att säkerställa att klimatbistånd prioriteras i den gemensamma biståndspolitiken. Kopparklint (M)