mot · H8023530 · 2020-10-06 00:00:00 — Försiktigt räknat är det av de kommunmottagna som inte skriver in sig i etableringen. I procent kan det framstå som lite, men i antal personer innebär det dock 7–8 000 nyanlända som hamnat helt utanför etableringsinsatserna för perioden –2019. Sedan lämnar 2–fler innan in i etableringsprogrammet. Den i etableringsprogrammet bör vara obligatorisk. Denna del i programmet är till stor del tillägnad svenskundervisning och samhällsorientering och är av särskild vikt för en första introduktion till . Kostnaderna för ett förlängt etableringsprogram är svåra att uppskatta eftersom dagens kostnader för de olika insatserna inte särredovisas. avsätter 2023 då effekterna av det förlängda programmet bedöms inträffa. Varje arbetsförmedlare förmedlar i genomsnitt 10 jobb – mindre än ett jobb . Detta har dragit ned förtroendet för myndigheten. Arbetsgivarna är kritiska och negativa i bedömningen av myndigheten. har visat att en majoritet av företagen inte använder Arbetsförmedlingen i samband med rekryteringar, och att av de företag som använder Arbetsförmedlingen ger ett mycket dåligt betyg. Enligt Kantar Sifos undersökning av svenskarnas förtroende för olika myndigheter har Arbetsförmedlingen hamnat i botten. undersökning uppgav att de har mycket eller ganska stort förtroende för Arbetsförmedlingen. Det är sämst av alla undersökta myndigheter. Arbetsförmedlingen misslyckas inte bara med matchning utan också med sitt viktiga uppdrag att se till att den arbetslöse är aktiv i sitt jobbsökande och får rätt insatser. Kombinationen av myndighetsutövning och egen förmedlingsverksamhet fungerar allt sämre. Dessutom är det svenska systemet kostsamt. Det är uppenbart att vi står vid vägs ände och att de nuvarande strukturerna för arbetsförmedling inte är anpassade efter dagens arbetsmarknad eller de problem som vi står inför. En bättre fungerande arbetsförmedling är viktig för att förbättra sysselsättningen och matcha de som främst står längst ifrån arbetsmarknaden med jobb. Därför vill vi lägga ned Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form. Omfattande internationell erfarenhet talar för mer decentraliserade och flexibla strukturer för arbetsförmedling och matchning. En arbetsförmedlingsreform behövs och den nya modellen måste i grunden utgå från såväl de arbetssökandes som arbetsmarknadens behov. Regeringen och dess samarbetspartier påbörjade en reformering av Arbetsförmedlingen . Som ovan anförts, har velat reformera den ineffektiva och kostsamma myndighet som misslyckats med sitt grunduppdrag. Därför har vår grundinställning varit att en förbättrad svensk arbetsmarknadspolitik kräver en reformerad arbetsförmedling där fristående aktörer tillåts delta för att matcha arbetslösa till jobb. måste man inse att en reformering måste genomföras välutrett och genomarbetat, samt med hänsyn till arbetsmarknadsläget. kom larmrapporter om hur reformeringen fungerade i praktiken. Det visade på att processen hade sjösatts utan vidare precision eller eftertanke. När sedan Arbetsförmedlingens egen analys av vissa grundläggande förutsättningar kom för reformeringen, framgick en del problem. Att det nya systemet enbart skulle luta sig mot LOV som upphandlingsform (lagen om valfrihet) samt avsaknaden av en kontrollmekanism var för drivande skäl till varför reformeringen behövde göras om i sina direktiv. Efter påtryckningar från , och den övriga oppositionen gav regeringen med sig och sköt på reformeringen . Upphandlingsformen ändrades också till att inte enbart vara LOV-baserad. Processen för att reformera Arbetsförmedlingen ska fortsätta. Regeringen har skjutit till medel till Arbetsförmedlingen för perioden –2023 för hantering av fler arbetslösa. Anslaget ökas med 2021, 2022 och 2023. gör en delvis annan bedömning än regeringen och håller en lägre anslagsnivå för perioden. Dels har den ekonomiska återhämtningen varit något starkare än de bedömningar som gjordes . Arbetslöshetstalen har nedreviderats och tillväxttakten har uppreviderats fortlöpande . Dels för en annan ekonomisk politik än regeringen, vilket vi också bedömer ger ett positivt utfall på arbetsmarknaden. föreslår en rad åtgärder inom detta utgiftsområde och på skatteområdet som förväntas leda till fler jobb och högre tillväxt. Därför minskar vi också anslaget till Arbetsförmedlingen visavi regeringen. Anslag 1:1 minskas med totalt 290 , 275 och 2023, varav 240, 150 och är hänförligt till minskat antal arbetslösa. Resterande anslagsförändring hänförs till en lägre anslagsbana för regeringens satsning på intensivår för nyanlända och ett generellt minskat förvaltningsanslag. Effektivisera arbetsmarknadsutbildning i AF:s regi Arbetsförmedlingen ska arbeta med att förmedla jobb, inte främst administrera arbetslöshet. Myndigheten har visat sig inte lämpad att utbilda arbetslösa till att bli mer gångbara på arbetsmarknaden. Resultaten för utbildningarna hos Arbetsförmedlingen har varit undermåliga, även om det under vissa perioder varit bättre resultat. En arbetsmarknadsutbildning hos Arbetsförmedlingen kan till och med verka kontraproduktivt för chansen att få jobb. När en arbetssökande ska redovisa sina meriter för en möjlig arbetsgivare understryker en arbetsmarknadsutbildning att personen i fråga varit arbetslös . utvärderade personer som varslades vid –2009 och då erbjöds omskolning. Granskningen visade att etableringen mot arbetsmarknaden försenades för de som gick arbetsmarknadsutbildningar jämfört med de som avstått. har i senare granskningar av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar (RiR 2015:22) kunnat konstatera att en stark fokusering på personer som står långt ifrån arbetsmarknaden skapar incitament att anordna utbildningar som inte nödvändigtvis avser att tillmötesgå en brist på arbetsmarknaden. Vidare konstaterar att Arbetsförmedlingen genom sitt eget analysarbete har funnit att det görs anvisningar där arbetsförmedlaren från början kan förmoda att deltagaren inte kommer att kunna tillgodogöra sig utbildningen. Arbetsförmedlingen har förbättrat sin hantering av arbetsmarknadsutbildningarna och enligt vissa nyare utredningar har 10–fler fått jobb efter en genomgången arbetsmarknadsutbildning jämfört med de som inte gått någon. anser dock att arbetsmarknadsutbildningen är för ineffektiv i sin nuvarande form och att utbildning inom yrkesvux normalt är bättre. I nuvarande exceptionella läge kan vi dock se att arbetsmarknadsutbildningarna kan spela en begränsad men viktig roll. Regeringen tillför i budgetpropositionen till arbetsmarknadsutbildningen. minskar det tillskottet med och 2022–2023, under anslag 1:3. Fler platser i yrkesvux – sfi med yrkesutbildning Utrikes födda som kommer från lägre utbildningsbakgrund har ofta haft ett praktiskt arbete i hemlandet och har erfarenheter som kan komma väl till pass i en rad bristyrken i . För att matcha denna grupp krävs utbildningsinsatser i såväl språk som yrkesutbildning i ett tidigt skede i etableringen. Yrkesvux är en mycket framgångsrik utbildningsform, medan språkutbildningen genom sfi inte uppvisar samma goda resultat. Ett skäl till det kan vara att sfi-utbildningen i huvudsak organiseras så att personen först lär sig enbart svenska och därefter kan börja på en reguljär utbildning. Det gör målet om ett arbete mer avlägset och motivationen riskerar att sjunka. Sfi med yrkesutbildning innehåller sfi-kurser och kurser på gymnasial nivå. En del av utbildningstiden är dessutom praktik inom de yrken som studieanordnaren erbjuder och det ger ofta goda chanser till arbete efter avklarad utbildning. Sfi-kurserna ger kunskap i det svenska språket men är också delvis anpassade för yrkesvalet och arbetsmarknadens krav, i syfte att ge en så relevant kunskap som möjligt i svenska. Utbildningen kan också skapa ett bättre sammanhang och motivation för eleverna att lära sig svenska när målet med utbildningen blir en yrkeskunskap och det finns en tydlig väg till egen försörjning. Behoven är stora. växte antalet elever som gick sfi , från drygt 142 000 elever till 209 000. För att kunna erbjuda fler denna typ av utbildning har samverkan mellan kommunerna stärkts , genom bl.a. en överenskommelse mellan allianspartierna och regeringen gällande statsbidrag till samverkan i yrkesvux. samverkade 289 kommuner och fick därmed del av statsbidraget för att anordna sfi med yrkesutbildning. Behoven och intresset för detta växer och det är på många håll nu ett naturligt inslag i utbildningsutbudet. Men utvecklingen går alltför långsamt. Samverkan, tillsammans med ekonomiskt stöd, kan möjliggöra även för mindre kommuner att erbjuda sfi med yrkesutbildning. Det kommer behövas väsentligt mer av denna typ av utbildning, för att korta etableringstiden och lösa de utmaningar vi står inför med en hög arbetslöshet bland främst utrikesfödda, men också för att delvis åtgärda rådande matchningsproblem på arbetsmarknaden. Arbetsgivarna har svårt att få tag på rätt kompetens, oavsett om det gäller låg- eller högutbildade. var bristen stor bland yrken som barnmorskor, sjuksköterskor, lärare, ingenjörer, it-specialister, elektriker, undersköterskor, kockar och snickare. Även SCB:s rapport och Prognoser visar på långsiktig brist på gymnasialt yrkesutbildade. Yrkesutbildningen, mot företrädesvis bristyrken, kan lösa en del av den matchningsproblematik som finns på svensk arbetsmarknad. Därför krävs nu reformer så att utvecklingen med kombinationsutbildningar kraftigt påskyndas. Ju fler platser som kommer till stånd inom ramen för kombinerad sfi och yrkesutbildning, desto fler olika yrkesutgångar kan erbjudas. Verksamheten borde förstärkas kraftigt och det måste bli lättare för nyanlända att få en plats på sfi med yrkesutbildning. Målet måste vara att alla som vill ska kunna erbjudas denna kombination av utbildning. Nyanlända med tidigare akademisk utbildning ska fortsatt erbjudas plats inom anpassad svenskundervisning, validering och komplettering av tidigare utbildningar. Regeringen gör till följd av coronakrisen ett större tillskott till yrkesvux. föreslår att verksamheten förstärks med ytterligare –2022, delvis med sfi-inriktning och till följd av vår generella arbetsmarknadspolitik. I summan ingår också satsningen på fler platser till yrkesvux generellt. Satsningen regleras under utgiftsområde 16. En modell för obligatorisk a-kassa Coronapandemins utbrott och det snabba och mycket kraftiga händelseförloppet på arbetsmarknaden är en stark påminnelse om hur oförutsägbar en övergång från högkonjunktur till recession och hög arbetslöshet kan vara. Trots att coronakrisen inte ska ses som representativ för de konjunktursvängningar som till och från drabbar världsekonomin, visar den på behovet av ett starkt och inkluderande skyddsnät för alla arbetstagare. är 5,1 miljoner personer sysselsatta i . Av dessa är 3,8 miljoner löntagare anslutna till någon a‑kassa. Skillnaden utgör det antal som står helt eller delvis utan skydd vid arbetslöshet. Under ordinarie förhållanden ges inkomstrelaterad a‑kassa till arbetslösa som uppfyller medlemsvillkoret (har varit medlem i a‑kassan ) och arbetsvillkoret (har arbetat minst under sex av , eller har arbetat sammanlagt under sex sammanhängande månader – och då minst ). De som uppfyller arbetsvillkoret, men inte medlemsvillkoret, kan få ersättning på grundnivå från a‑kassan. En stor grupp hamnar alltså i kläm, eller helt utanför, då de antingen inte betalt eller inte har uppnått tillräckligt många arbetade timmar för att kunna få del av a‑kassan. En sådant system är otillfredsställande, inte minst på en snabbrörlig arbetsmarknad. behöver arbetslöshetsförsäkringen vara en tydlig omställningsförsäkring mellan jobb. Enligt är det centralt att utformningen av försäkringen värnar om arbetslinjen och inte tenderar att förlänga arbetslösheten. Därför behöver en lösning vara hållbar och ge både inkomstskydd och även incitament att återgå till arbete. För att parera dem båda menar vi att a‑kassan ska göras obligatorisk, på liknande sätt som andra socialförsäkringssystem. Ersättningsnivåerna bör göras konjunkturbaserade och ge både trygghet och drivkrafter till arbete som successivt ökar via nedtrappad ersättning. En obligatorisk a‑kassa bör utformas med ett inkomstvillkor, likt vad som föreslagits i den statliga utredningen nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2020:37). Det innebär att man inte behöver uppfylla ett visst antal arbetade timmar, utan kvalificeringsperioden (medlemsvillkoret) blir den tid det tar att tjäna in den lägsta årslönen. har här föreslagit nivåer omkring 2,7 prisbasbelopp, vilket innebär ca i månadsinkomst. Det är i samma härad som den statliga utredningens förslag och skulle göra att omkring 4,4 miljoner löntagare kvalificerar sig, vilket är 500 000 fler . Ersättningsnivåerna bör vara konjunkturbaserade: När konjunkturen visar på positiv tillväxt kan man förvänta sig att tillgången till arbete är god och att företagens vilja att anställa gör att tiden i arbetslöshet kan hållas på en låg nivå. Förväntningarna på att man som arbetsför kan hitta ett jobb bör alltså hållas höga. I sådana fall bör ersättningsnivåerna ge grundläggande trygghet men stimulera till arbetssökande. När ekonomin hamnar i djup lågkonjunktur eller recession försämras chanserna att få ett arbete som det kan finnas stabiliseringspolitiska skäl att hålla uppe efterfrågan. De förväntningar man kan ha på att en arbetssökande får jobb blir därmed lägre och ersättningsnivåerna kan hållas högre under samma fas, utan att det behöver betyda en högre relativ arbetslöshet. Under coronakrisen har regering och riksdag hanterat arbetslöshetsförsäkringen genom diskretionära beslut om höjda ersättningsnivåer (och stora förändringar i kvalificeringsreglerna). En sådan lösning ger också en konjunkturstimulans när efterfrågan behöver hållas uppe. (Regeringen har dock förlängt denna tillfälliga höjning till, vilket motsätter sig.) För att underlätta vid ett snabbt krisförlopp och förstärka de automatiska stabilisatorerna så bör höjda nivåer i arbetslöshetsförsäkringen vara förberedda i lag och aktiveras genom beslut om förordning av regeringen. Detta beslut har regeringen att fatta efter att konstaterat att ekonomin befinner sig (eller är på väg in i) en synnerligen djup lågkonjunktur. Avgiften till a‑kassan för de som inte är medlemmar i en av de befintliga a‑kassorna bör sättas så att systemet blir statsfinansiellt neutralt för staten, men på en sådan nivå som inte nämnvärt konkurrerar med nuvarande privata a‑kassor. Enligt den statliga utredning (2008:54) som föreslog ett system för obligatorisk a‑kassa, kan en för låg avgift bli ett ingrepp på föreningsfriheten och påverka medlemstal och ekonomin i privata a‑kassor. Därför bör avgiften ligga något högre än dessa. Den statliga a‑kassan ska leva parallellt med de privata och det ska därmed vara fullt möjligt att gå med i andra a‑kassor istället för den statliga inom ramen för samma system. Coronakrisen har visat på misslyckandet att skapa ett rimligt skydd för alla som jobbar vid arbetslöshet. anser att regeringen bör tillsätta en förnyad utredning om en obligatorisk a‑kassa, med parlamentarisk representation, och komma med förslag på hur en sådan skyndsamt kan införas. Nej till förlängd förhöjd nivå i a-kassan I samband med coronakrisens utbrott höjde regeringen ersättningsnivåerna i a‑kassan och underlättade inträdet i den. Regeringspartierna med samarbetspartier lovade att den skulle bli tillfällig och därmed återgå till de permanenta nivåerna /2021. Men i budgetpropositionen föreslogs istället en tvåårig förlängning vilket innebär fortsatt höjt grundbelopp, höjt tak a‑kassa dag 1–100 och från dag 101, till 2023. anser att det är ett olyckligt beslut som enligt studier riskerar att spä på arbetslösheten och hämma ekonomiska återhämtning, vilket varken är bra för de arbetslösa eller för svensk ekonomi. har regeringen misslyckats med att föra tillräckligt kraftfulla och träffsäkra jobbreformer såsom skattesänkningar på arbete som kan stötta och påskynda återgången till tillväxt och jobb. har istället föreslagit kraftfulla och träffsäkra jobbreformer i form av både sänkt skatt på arbetsinkomst och anställningar, som slopade arbetsgivaravgifter för de som anställer personer som blivit arbetslösa och dubbla jobbskatteavdrag för utsatta grupper på arbetsmarknaden. Därför säger vi nej till regeringens förlängda höjningar och utökningar av a‑kassan, vilket innebär en besparing på anslag 1:2 med . I väntan på en obligatorisk a‑kassa menar vi att det är angeläget att stimulera fler att vara med i en a‑kassa och få del av det inkomstskyddet vid arbetslöshet. Vi föreslår därför att en skattereduktion för a‑kasseavgiften införs och kostar . Skattereduktionen uppgår till av avgiften till a‑kassan och regleras som en reduktion av skatten på arbetsinkomster. Övriga förändringar av arbetslöshetsförsäkringen Den tidigare rödgröna regeringen utökade möjligheten att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på deltid. motsätter sig detta förslag, vilket regleras under 1:2 och innebär en besparing på . Den negativa utvecklingen med allt fler deltidstjänster bröts under Alliansens regeringstid. Deltidsbegränsningen av arbetslöshetsförsäkringen har haft betydelse för tillskapandet av fler heltidstjänster inom i synnerhet offentlig sektor. Det blev också mer lönsamt att gå upp i heltid. Arbetslöshetsförsäkringen måste främst ses som en omställningsförsäkring. Effekterna på pension samt könsaspekten, där kvinnor i så hög utsträckning som män arbetar deltid, bidrar också till att motivera att återinföra deltidsbegränsningen på arbetslöshetsförsäkringen. säger också nej till den införda , under anslag 1:2. Insatser för personer med nedsatt arbetsförmåga Alliansregeringen gav fyra myndigheter i uppdrag att ta fram förslag till regeringen på nya grepp för att bryta utanförskapet genom arbete i sociala företag. Det arbetet ledde fram till en gemensam definition mellan branschorganisationen , , , och Kommuner och Landsting (SKL), och även en handlingsplan för att främja dessa företag. Arbetsintegrerande sociala företag tar emot personer med den typen av arbetshinder som inte har som målgrupp, människor som står längst ifrån arbetsmarknaden. Därför krävs en insats för att de arbetsintegrerande sociala företagen får ett särskilt stöd för kostnader som kan täcka lönen för verksamhetsledare och handledare. vill utöka stödet till ASF genom att fortsätta lägga medel på verksamhetsbidrag till handledare och verksamhetsledare, säkra och utöka de platser som finns på dessa företag och för de nya som startas upp. Statistik från SCB visar att det fanns ca 344 ASF med drygt 6 200 anställda. Av de som arbetar i företagen hade en gymnasial utbildning och utländsk bakgrund, vilket är högre jämfört med hela arbetsmarknaden. Andelen med förgymnasial utbildningsnivå är större bland personer med utländsk bakgrund, jämfört för de med svensk bakgrund. Alla människor förtjänar att motta stöd för att bibehålla eller utveckla den förmåga som krävs för att delta på arbetsmarknaden, som de själva får möjlighet att bidra efter bästa förmåga. I ASF finns sådana möjligheter och menar att ASF bör stödjas och byggas ut. Behovet av åtgärder för de med långtidsarbetslöshet eller låg utbildningsnivå ökar och många nyanlända skulle kunna få en start på arbetsmarknaden via en plats hos ett ASF. För att stödja utvecklingen på arbetsmarknaden för dem i störst behov av att få jobba av sin förmåga, krävs lönestöd för arbetsintegrerande sociala företag. Inte minst mot bakgrund av coronakrisen tillför 2021–2022 under utgiftsområde 14, för att bereda plats för fler som varit utanför arbetsmarknaden inom ramen för de arbetsintegrerande sociala företagen. behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. De skapas främst när människor finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. slår vakt om ett livskraftigt näringsliv som kan skapa fler arbetstillfällen och ökad tillväxt. En grundförutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Vi vet att en majoritet av de nya jobben växer fram i små och växande företag. Vi lägger därför en rad förslag om enklare regler, ökad tillgång på riskkapital och konkurrenskraftiga skatter. Vi tog exempelvis bort den särskilda löneskatten för den som anställer äldre personer i KD/M-budgeten och vi förstärker arbetsmarknadsinsatser som nystartsjobben. Vi föreslår kraftigt breddat optionsprogram för unga och växande företag. För att påskynda återhämtningen tar vi bort arbetsgivaravgifterna vid återanställning av personer som förlorat jobbet under . Även företag som avbryter korttidspermitteringar kommer få slopad arbetsgivaravgift resterande del av 2020. Regeringens tillfälliga sänkning av bolagsskatten är välkommen för att stimulera företagens investeringsvilja. I vår budget föreslår vi också höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt, vilket underlättar för företagare. Vi kan konstatera att regeringen följer vår linje om utbyggt rutavdrag. Vår uppfattning är dock att ännu fler tjänster bör inkluderas. Skatten på plastbärkassar som infördes i föregående budgetproposition bör avskaffas. Miljöeffekterna har visat sig ytterst oklara, intäkterna överskattade och risken är att konsumtionen de facto förskjuts till sämre alternativ. drabbas handel och industri som investerat i miljövänligare påstillverkning. Avfallsförbränningsskatten har kantats av tillämpningsproblem och missar sitt miljöfrämjande syfte. Följden blir istället att kraftvärmesektorn försvagas och energiförsörjningen blir mer sårbar. föreslår att skatten avskaffas. avser regeringen att införa kemikalieskatt på kläder och skor. Vissa kläder och skor får högre skatt än andra, men bortsett från några få undantag slår skatten mot alla varor, oavsett kemikalieinnehåll. Inte minst för små och medelstora företag lär skatten och dess administrativa följdkostnader bli kännbar. Vid secondhandförsäljning kan dessutom problem att undvika dubbelbeskattning uppstå. Utredningen bedömer att jobb i kläd- och skobranschen kommer gå förlorade. säger nej till skattens införande. Bättre regler för personaloptioner Vi föreslår mer konkurrenskraftiga skatter på delägarskap för nyckelpersoner i växande företag. Många småföretagare jobbar långa timmar med låg lön i början. Därför har de sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner. För att underlätta små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill vi göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. Vår ingång är att regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Regeringen gjorde en mindre förbättring 2018, men den reformen exkluderade för många och var otillräcklig. Vi vill se mer omfattande möjligheter för företagen att använda incitamentsprogram och avsätter därför 600 miljoner brutto för det och avräknar regeringens nya regler som kostade . Enklare att bli och vara företagare Företagens regelbördor måste lättas. Vi vill införa en garanti för företagen att de bara ska behöva lämna en och samma uppgift en gång till myndigheterna. Det skulle påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration. Maxtider för myndighetshandläggning ska finnas med kompensation till företag när tiderna inte efterlevs. Vi vill se nationell handlingsplan med konkreta mål och tidsatta insatser för regellättnader. En regel in, en regel ut ska tillämpas som utgångspunkt. Överimplementering av EU-direktiv ska motverkas. Vi bör jämföra med andra länders implementering för att främja svenska företags konkurrensvillkor. Det statliga riskkapitalet måste reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital.