mot · H8022746 · 2020-10-05 00:00:00 — Den pågående covid-19-pandemin har tydliggjort hur angeläget det är att säkra tillgången till vaccin och att det fattas strategiska politiska beslut som gör detta möjligt. Den starka samverkan som sker inom EU för att säkra tillgången till vaccin är glädjande. De finansiella medel som avsätt inom EU för att stödja de forskande läkemedelsbolagen i syfte att utveckla vaccin, gynnar och EU – men också hela världen i stort. I kommer människor erbjudas vaccin och rekommenderas att vaccinera sig vilket är en ordning som vi menar fortsatt ska gälla. Vi ser regeringens besked om en nationell vaccinstrategi som viktig i dessa avseende och vi följer frågan kontinuerligt. Som en del i den nationella vaccinstrategin presenterade den första versionen av nationella vaccinationsplanen. Myndigheten betonar att det mest troliga är att vacciner kommer att levereras stegvis i begränsade volymer. Det är därför nödvändigt att förbereda vilka grupper som bör prioriteras att vaccineras först. Planen fastställer att personer och personer med bakomliggande tillstånd som visats vara associerade med mer allvarlig covid-19-infektion, samt personal inom äldreomsorg, hälso- och sjukvård och övrig omsorgspersonal som arbetar nära personer med risk för allvarlig covid-19 bör vaccineras innan en eventuell vaccination av hela befolkningen och uppåt är aktuell. Dessa prioriterade grupper utgör 2,6 miljoner personer. instämmer i den prioriteringen och vill betona vikten av att vård- och omsorgspersonalen får tidig tillgång till vaccin för att kunna ge vård och omsorg till äldre och riskgrupper på ett säkert sätt. Det är en självklart att det är först efter omfattande kliniska prövningar och sedvanlig godkännandeprocess som de vaccin som tas fram för covid-19 kommer erbjudas till befolkningen. är det viktigt att komma ihåg att det inte finns några läkemedel som helt saknar biverkningar. Det är därför avgörande att det alltid görs en risk-nytta-bedömning av effekt och biverkningsprofil vid introduktion och godkännande av nya läkemedel i allmänhet och vid införande av nationella vaccinationsrekommendationer i synnerhet. Under svininfluensapandemin 2009 utvecklade tragiskt nog minst 350 barn och unga vuxna narkolepsi efter vaccineringen med Pandemrix. Även om utvecklingen av narkolepsi var en sällsynt biverkan har den haft förödande effekter för de drabbade och deras familjer. Det är samhällets skyldighet att under liknande omständigheter kompensera de drabbade. Det är därför angeläget att den nationella vaccinationsstrategin omfattar frågor som berör läkemedelsförsäkringar och kompensation vid eventuella biverkningar som är så sällsynta att de inte kan fångas upp i regelrätta fas 3-prövningar som testar läkemedlets effekt och säkerhet i stora patientgrupper. I sammanhanget är det också angeläget att det genomförs informationskampanjer till allmänheten som tydliggör frågor kring vaccinens effekt och säkerhet. Om de covid-19-vaccin som är under utveckling visa sig vara effektiva och säkra är det känt att vissa av dem kommer utmana de traditionella logistiksystemen. Exempelvis kräver vissa förvaring vid för bibehållen hållbarhet. Utifrån detta är det viktigt att tydliggöra vem som äger och ansvarar för vaccinet och dess hållbarhet varje given stund. Därtill kan den stora mängden människor som kan behöva vaccineras kräva insatser utanför primärvården som normalt ansvarar för utförande av vaccinationer. Här menar att apoteken, efter att deras personal genomgått en relevant utbildning anpassad utifrån deras grundkompetens, kan vara en viktig aktör. Att vaccinationer utförs på apotek är något som är infört bland annat i . Detta är bara några exempel på frågor kopplade till vaccineringen för covid-19 som behöver lösas. Sannolikt kommer fler frågor uppstå och kräva svar efterhand. Baserat på ovanstående är det angeläget att regeringen agerar proaktivt för identifiera eventuella logistiska eller lagmässiga ändringar som kan krävas och förbereda lösningar för att kunna erbjuda och säkerställa en trygg och effektiv vaccinering till befolkningen. Regeringen införde 2017 kostnadsfria preventivmedel för ungdomar som inte har fyllt . Reformen är en viktig del i arbetet med att förebygga oönskade graviditeter bland ungdomar. Det är glädjande att antalet aborter bland unga minskar. rapporterades färre än 10 aborter per 1 000 i åldersgruppen 15–och det motsvarar mer än en halvering jämfört med . Även i åldersgruppen 20–observeras en minskning av antalet aborter , från 33,4 per 1 000 kvinnor till 2019. Det är fortsatt angeläget att ytterligare minska antalet oönskade graviditeter i åldersgruppen 20–. Att subventionera preventivmedel även för personer upp till kan vara en möjlig åtgärd. vill därför att utreder behovet av kostnadsfria preventivmedel för ungdomar upp till . Acko Ankarberg (KD) [1] Återrapportering av glesbygdsbidrag för , TLV, 2020. [2] Farmaceutisk tjänst på öppenvårdsapotek, TLV, 2019. [3] Farmaceutisk tjänst på öppenvårdsapotek – förstudie inför en försöksverksamhet, 2019, . [4] Farmaceutisk tjänst på öppenvårdsapotek – förstudie inför en försöksverksamhet, 2019, .