mot · H8022952 · 2020-10-06 00:00:00 — En stärkt folkhälsa från barndom till ålderdom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa elevhälsa som ämne i rektorsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elevhälsan bör värderas upp genom att se över möjligheten att bygga ut den med fler kompetenser samt främja detta genom att förtydliga rektorernas ansvar för elevhälsan i lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa livskunskap inom ramen för ämnet idrott och hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa idrott och hälsa med pulshöjande aktivitet på skolschemat i syfte att uppnå rekommendationen om minst en timmes fysisk aktivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över studenthälsornas roll och uppdrag samt vilka stödinsatser studenthälsorna erbjuder studenter med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kartläggning av mobila ungdomsmottagningar och om att sprida välfungerande modeller till fler regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur primärvården kan förstärkas genom att fler får kompetens att erbjuda samtalsstöd som också kan ges digitalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utredning och utvärdering av grön rehabilitering samt en vidareutveckling av gröna rehabiliteringstjänster i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över insatserna för att förebygga, fånga upp och behandla äldres psykiska ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en sammanhållen egen- och friskvårdsreform som innebär att egenvård och friskvård får ta större plats i den enskildes hälsovård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kartläggning av hur patientbaserad information används i patientstöd och kvalitetsutveckling inom sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även fortsättningsvis tillåta samägande av vårdgivare och apotek och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera nyckelhålsmärkningen i syfte att underlätta konsumenternas val av hälsofrämjande livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kopplingen mellan cancerprevention och livsstilsvanor i ANDT-strategin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och stärka kommunernas och regionernas förutsättningar för implementering av ANDT-strategin inför en ny strategiperiod och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en nationell handlingsplan för hepatit B och hepatit C och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett evidensbaserat och hälsofrämjande äldrehälsovårdsprogram som erbjuds alla äldre efter avslutat arbetsliv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vad ett allmänt vaccinationsprogram för äldre bör innehålla och hur det bör organiseras och genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för alla kommuner att få kunskap om och implementera systematisk mat- och måltidsuppföljning inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja möjligheten för fler seniorer med låg aktivitetsnivå att få ordinerat fysisk aktivitet på recept och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om idrottsaktiviteter för äldre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga och främja kultur i folkhälsoarbetet och tillkännager detta för regeringen. En stärkt folkhälsa från barndom till ålderdom Ur ett globalt perspektiv är folkhälsan i god och i många avseenden har hälsan i befolkningen en positiv utveckling: medellivslängden ökar, fler skattar sin allmänna hälsa som god, barna- samt mödradödligheten minskar och daglig tobaksrökning minskar i alla grupper. Den höga medicinska kvaliteten i svensk sjukvård gör att de allra flesta får en högkvalitativ behandling. Mycket pekar på att det fortsatt finns en stor ojämlikhet i folkhälsan. Inom ett antal områden är skillnaderna mellan olika grupper i samhället fortfarande stora och ibland även ökande. som den fysiska hälsan förbättras i befolkningen återstår fortsatt stora utmaningar för den psykiska ohälsan. Så kallade lättare psykiska åkommor, depression, nedstämdhet och utmattning ökar inte minst hos unga, vilket är särskilt allvarligt. Allt för många äldre upplever ensamhet eller otrygghet. Utbrottet av covid-19 medför därutöver stora påfrestningar på befolkningens hälsa. Förutom allt för många dödsfall, kommer med stor sannolikhet även isolering, ekonomiska förluster och personliga kriser alla påverka befolkningens psykiska välmående. En mängd studier har även visat på en försämrad psykisk hälsa i befolkningen i efterdyningarna av finanskrisen –2009. För att motverka att hälsorisker utvecklas till sjukdomar, måste sjukvården arbeta med förebyggande och hälsofrämjande insatser. Vården ska inte bara finnas till hands när vi väl har blivit dåliga. Den ska också ge oss hjälp och råd för att vi inte ska bli sjuka. För är det viktigt att samhället blir ännu bättre på att ge människor stöd i att ändra osunda levnadsvanor och förebygga sjukdom, hela livet och i hela landet. En stark grund för livslång hälsa pekar på att stress inom skolans värld och en arbetsmarknad som är svår för unga att komma in på troligen bidrar till ohälsan. En stor del av barns generella välmående grundas i föräldraansvar och barnuppfostran som det offentliga aldrig kan eller bör ersätta. Däremot kan en stor del av barns sociala nätverk och möjlighet att hantera psykisk ohälsa förbättras av ett starkt civilsamhälle, med ett stort utbud av föreningsliv med idrott, scouting, kulturföreningar, liksom en aktiv folkbildning. Dessa delar bidrar till sammanhang och sociala nätverk som båda är viktiga för unga och utgör en nyckel i att skapa en god psykisk hälsa. I det yttersta, när det kommer till diagnostiserbara åkommor och sjukdom har det offentliga ett givet uppdrag men brister allt för ofta, en grundorsak till detta är att de som mår psykiskt dåligt fångas upp alldeles . är ansvaret för barn och ungas välmående utspritt på flera olika verksamheter. Det gäller framför allt förskola, skola inklusive elevhälsa, socialtjänst, mödra- och barnhälsovård och ungdomsmottagningarna. De olika verksamheterna som möter barnet i olika stadier i livet gör sitt allra bästa, men de samarbetar inte med varandra i närheten så mycket som krävs för att kunna vända trenden av allt sämre psykisk hälsa. Därför behöver verksamheterna arbeta mer gemensamt i en samlad barn- och ungdomshälsa. För att kunna skapa en samlad barn- och ungdomshälsa måste alla former av hinder, som stoppar verksamheter som riktar sig till barn från att utbyta och samordna information, rivas. Detta sätt att ta bort vattentäta skott mellan de som arbetar med ungas hälsa används ibland annat med goda resultat – insatserna utgår från barnet istället för byråkratin. Beslut går snabbare och information når rätt och . För att göra det möjligt i måste sekretesslagstiftningen ändras i syfte att göra det möjligt att utbyta information om ett barn mellan sjukvård, elevhälsa och socialtjänst. har drivit på att utreda möjligheten att skapa en gemensam finansiering av barn- och ungdomshälsan. En utredning har tillsatts för att se över möjligheten att skapa en mer samordnad och följsam barn- och ungdomshälsa. Kunskap om elevhälsa i rektorsprogrammet Den psykiska hälsan är på många sätt intimt kopplad till skolan. För många unga är roten till ohälsan saker som har skett eller sker i skolan. Det finns också starka samband mellan en god psykisk hälsa och möjligheten att ta till sig kunskap och nå utbildningsmål. Men framför allt är skolan den plats där man når i stort sett alla barn. Vården för barn och unga måste därför finnas betydligt mer inom skolans väggar och fungera som den första naturliga kontakten för unga vid fysiska eller psykiska problem. Elevhälsan spelar inte minst roll för allt förebyggande hälsoarbete. Därför kan skolan genom elevhälsan också bli en del av lösningen på barns och ungas psykiska ohälsa. Hur hälsan påverkar elevers möjligheter att lära sig måste också reflekteras i rektorsprogrammet, den befattningsutbildning som är obligatorisk att gå för alla som ska bli rektorer. anser därför att det bör utredas om elevhälsan ska införas som ett ämne i rektorsprogrammet, för att säkerställa att samtliga utbildade rektorer ser kopplingen mellan skolmiljön och elevernas psykiska och fysiska hälsa. Stärkt ledarskap för elevhälsan Barns och ungas psykiska välmående är också delvis en ledarskapsfråga. Rektorer är i sista ledet ansvariga för att det finns en lärandemiljö på skolan som gör att eleverna kan tillgodogöra sig kunskaper och nå mål. Det finns flera exempel på skolor där framsynta rektorer har lyckats skapa en bättre lärandemiljö genom att prioritera upp elevhälsan och inte minst det förebyggande hälsoarbetet. Dessa rektorer uppvärderar ofta elevhälsan genom att bygga ut den med fler kompetenser och kan därmed tidigt upptäcka och hantera roten till den psykiska ohälsan i skolmiljö. Men det är inte uttalat i skollagen att rektorerna har detta ansvar trots att hälsan är så tätt kopplad till elevers möjligheter att nå kunskapsmålen. Detta behöver ändras. anser att det ska framgå klart och tydligt i skollagen att rektorer ansvarar för och samordnar elevhälsan, ett ansvar som inte ska gå att delegera bort. Det handlar till stor del om det faktum att rektorn är den som har budgetansvar och därför ytterst kan fatta beslut om mer resurser och rekryteringar. Genom att lyfta ansvaret till högsta nivå på skolorna kommer det finnas ett lagkrav på att ta elevhälsan på allvar – på alla skolor. Livskunskap för stärkt elevhälsa Trots att arbetet med att förebygga och upptäcka psykisk ohälsa är tätt förknippat med skolan kan inte detta arbete läggas på lärare som tvingas ta hand om barn med stora behov utan att ha utbildning för att hantera psykisk ohälsa. Istället måste elevhälsan värderas upp och byggas ut med mer personal och fler kompetenser. För att förbättra elevhälsan behöver kuratorer få en större möjlighet att arbeta förebyggande. Enligt riktlinjerna ska det finnas en kurator på 300 elever – något som ofta inte följs på skolorna. Därför behöver en större satsning på elevhälsan sikta in sig på hur fler kuratorer kan knytas till skolor i hela landet. kan regioner och kommuner ansöka om statsbidrag, via , för att öka kunskapen om hbtq-personers situation. Det är viktigt att säkerställa att uppdaterad kunskap om hbtq-personers utsatthet finns inom elevhälsan i alla kommuner. I skolor i har man arbetat aktivt med självmordsprevention och att förebygga psykisk ohälsa. I det arbetet har kuratorer en nyckelroll och undervisar i ämnet livskunskap, där barn och ungdomar får verktyg i att hantera motgångar i livet. Man har genom detta arbete lyckats få ner självmorden betydligt. anser att motsvarande undervisning bör införas i inom ramen för ämnet idrott och hälsa. Daglig fysisk aktivitet för bättre psykiskt välmående Elevhälsan och elevers psykiska välmående är tätt förknippat med fysisk aktivitet. fick i uppdrag att lämna förslag på hur mer rörelse i skolan kan åstadkommas i men även inom förskoleklasserna och fritidshemmen vid behov. Bakgrunden till detta har bland annat varit att det i läroplanerna för , sameskolan och specialskolan eftersträvas att elever ska erbjudas fysisk aktivitet under hela skoldagen. Mycket tyder även på att fysisk aktivitet bidrar på ett positivt sätt till elevers lärande och prestationer i skolan, men framförallt bidrar det till en bättre hälsa, minskad risk för fetma och livsstilssjukdomar senare i livet, stärkt stresshantering och goda livsrutiner. Fyra av fem flickor och nästan varannan kille klarar inte målet att röra sig . Debatten om fysisk aktivitet i skolan och uppdraget till har föregåtts av publicering av intressant forskning. försvarade sin doktorsavhandling i skolan – En utvärderande fallstudie av en hälsofrämjande intervention 2016, vid . visar bland annat att skolbarn är betydligt mindre fysiskt aktiva, också i förhållande till internationella rekommendationer. För att stärka elevers kondition och hälsa krävs det en större del skolidrott som gör hälsa och fysisk aktivitet lustfyllt. Pulshöjande aktivitet är i detta en av de viktigaste delarna för att lägga förutsättningarna för en god och livslång hälsa och stärka inlärningen. vill därför se idrott och hälsa med pulshöjande aktivitet på skolschemat, för att möjliggöra att fler barn når målet om minst en timmes fysisk aktivitet . Bättre studenthälsa i hela landet Forskning visar att ohälsan bland studenter är högre än bland yrkesarbetande i samma ålder. har undersökt studenthälsornas förebyggande arbete och förutsättningarna för detta. Undersökningen visar att studenthälsornas uppdrag i högskoleförordningen är svårtolkat. Det ger ingen tydlig inriktning för verksamheten och öppnar i stället för lokala tolkningar. De olika tolkningarna leder i sin tur till ojämlikhet, med stora skillnader mellan lärosäten i den förebyggande vård som erbjuds. Det blir också svårt för en studenthälsa att följa upp och utvärdera sin verksamhet, och ännu svårare att få en bild av den nationella situationen. Därmed går det inte att på ett enkelt sätt avgöra effekten av de resurser som satsas via studenthälsorna. Staten kan inte dra några slutsatser eller förbättra metoderna för att mer effektivt förbygga psykisk ohälsa. Det otydliga uppdraget innebär även att studenthälsorna har problem att prioritera i sin verksamhet. De har också svårt att avgöra när studenter ska hänvisas vidare till primär- eller specialistvården. Aktuella åtgärder förutom ett förtydligat uppdrag och ansvar, bör vara att ta fram en gemensam utvärderingsmodell, systematisera informationen till studenterna eller nätbaserad och anonym hälsoscreening för nya studenter i syfte att tidigt fånga upp studenter med psykisk ohälsa. vill därför att regeringen ser över studenthälsornas roll och uppdrag. En rapport från Universitets- och högskolerådet (2018) visar att studenter med funktionsnedsättning är mindre nöjda med sin utbildning, har en mer negativ upplevelse av studierna och framför allt känner sig mindre hemma på högskolan. En universellt utformad studiemiljö är ett viktigt bidrag till en bättre fysisk och psykisk hälsa för alla studenter, men särskilt för studenter med funktionsnedsättning. Allt fler studenter med funktionsnedsättning får stödinsatser för att klara studier på universitet och högskola. Det är viktigt att även studenthälsan på alla lärosäten har den kompetens som behövs för att ge adekvat stöd till studenter med funktionsnedsättning eller kronisk sjukdom, och bidra till att fler blir kvar som studenter och genomför sin utbildning. vill därför att en översyn av studenthälsornas roll och uppdrag även bör inkludera en översyn av kompetens och stödinsatser för studenter med funktionsnedsättning och kronisk sjukdom. Tillgängliga insatser mot psykisk ohälsa, hela livet och i hela landet Den psykiska ohälsan i ökar, framför allt bland kvinnor och unga personer. Orsakerna är komplexa och bottnar i en rad faktorer. För unga personer är brister i den svenska skolan, mobbning, dålig självkänsla och problem inom familjen några tänkbara orsaker. Kvinnors psykiska ohälsa tros ha viss koppling till effekterna av dagens familjebildningsmönster. som kvinnor i genomsnitt utför mer obetalt arbete jämfört med män, arbetar långt fler mammor heltid jämfört med . En mer jämställd arbetsmarknad och en skola som ser varje barns individuella behov och bidrar till att bryta orättvisa strukturer, är viktigt även för folkhälsan. När människor upplever att de mår dåligt är det viktigt att de snabbt får hjälp. Trots den ökande psykiska ohälsan är tillgängligheten till stöd för den som drabbats alldeles för dålig. Kompetensbrist är en starkt bidragande orsak till varför inte tillräckligt många människor får den hjälp de behöver. Covid-19-pandemin och de påföljande smittskyddsåtgärderna innebär en ökad risk för ångest och depression i befolkningen, framför allt bland personer med minskad inkomst och arbetslöshet. Denna risk gäller sannolikt främst för redan utsatta grupper i samhället med mer osäkra arbetsförhållanden, såsom personer med invandrarbakgrund, kort utbildning eller tidigare psykisk ohälsa. Även för barn finns en risk för ökade ångest- och depressionssymtom, framför allt i de grupper där de ekonomiska och arbetsrelaterade konsekvenserna slår hårdast. En rapport från CES (och samhällsmedicin) visar att personer som fått intensivvård för covid-19 löper stor risk för nedsatt psykisk hälsa. Många behöver även långvariga fysiska rehabiliteringsinsatser. Vårdpersonal riskerar långsiktiga psykiska besvär efter den enorma stress och påfrestning som pandemin innebär. Rapporten pekar även på att våld mot barn, depression och oro i befolkningen sannolikt kommer öka till följd av den ekonomiska krisen. Även WHO varnar för en lång våg av psykisk ohälsa efter det att pandemin är över. I vår motion En utvecklad sjukvård och omsorg i hela landet beskriver vi hur vill utveckla det psykosociala stödet till medarbetare i vården. Tidiga insatser till unga innan psykisk ohälsa uppstår Enligt forskning har tidiga insatser och stöd till föräldrar positiv effekt på barns och ungdomars psykiska hälsa. Det måste därför bli enklare för elever och vårdnadshavare att få hjälp genom elevhälsan vid psykisk ohälsa. driver på för handlingsplaner i förebyggande arbete mot psykisk ohälsa och suicidprevention, så att ett gemensamt arbete sker för att stärka den psykiska hälsan bland unga oavsett kön. Stora delar av landet består av glest befolkade områden, där människor inte alltid har nära tillgång till vård. Den växande psykiska ohälsan bland unga gör att det behövs fler lättillgängliga insatser för att ge hjälp . Då det inte alltid är möjligt att ha fysiska mottagningar på plats, vill satsa på att öka tillgången till mobila ungdomsmottagningar i de delar av landet där det behövs. Med mobila ungdomsmottagningar i form av exempelvis bussar kan unga människor på landsbygden få den hjälp de har rätt till. Det kan till exempel handla om bussar eller lastbilar som reser runt på olika orter i likhet med Blodbussen och . Det kan också ske i form av pop-up-lokaler eller genom att personal från ungdomsmottagningarna besöker grund- och gymnasieskolorna via elevhälsan, något som bland annat har testats på . vill se en kartläggning av mobila ungdomsmottagningar och liknande lösningar och att regeringen ser över hur lyckade exempel och välfungerande modeller kan spridas till fler regioner. En digital förstärkning av första linjens samtalsstöd Även vuxna som lider av psykisk ohälsa måste få bättre tillgång till snabb samtalshjälp. Detta förutsätter ökad tillgänglighet i primärvården. I både och har man arbetat framgångsrikt genom att öka tillgången till stöd vid vanliga psykiska tillstånd såsom ångest och depression. Människor med lättare psykiska besvär behöver inte alltid träffa en specialist, utan kan bli hjälpta av enklare samtalsstöd och hjälp till självhjälp. Den som är i behov av hjälp ska snabbt få ett första samtal och bedömning av vilken typ av stöd man behöver få. För personer med lindriga symptom kan online-sessioner vara tillräckliga, medan människor med större behov slussas vidare till rätt vårdnivå. Förebyggande arbete med tidiga insatser som är samordnade och koordinerade behöver prioriteras. vill därför satsa på att utbilda fler som kan få kompetens att erbjuda samtalsstöd som också kan ges digitalt. Det kan exempelvis handla om vårdpersonal som genom en kompletterande utbildning kan få rätt kompetens. På så sätt kan människor som lider av lättare psykisk ohälsa snabbare få hjälp, och stöd till egenvård och friskvård i fortsättningen. Grön rehab i hela landet Sjukskrivningar på grund av stress- och utmattningssymptom har ökat stadigt . Enligt statistik hade över 36 000 sjukskrivna diagnosen. Huvuddelen av dem, , är kvinnor. Att vara ute i naturen ger positiva effekter för personer med stress, ångest, depression och utmattning. Forskning visar att personer med stressrelaterad psykisk ohälsa kan ha stor nytta av att genomgå grön rehabilitering och uppleva att den stödjande miljön bidrar till minskade stressnivåer, återgång i arbete och att få struktur på vardagslivet. Innebörden av grön rehabilitering kan i korthet sammanfattas med att göra olika aktiviteter i en grön miljö, delta i aktiviteter med djur eller att bara få vara på en rogivande plats i natur- eller kulturlandskap. Det handlar dock om att arbeta systematiskt, med evidensbaserade metoder och att hjälpa deltagare att se sina framsteg. Många engagerar sig för grön rehab. Utvärderingar pekar på positiva effekter av bland annat den metod för grön rehabilitering som används vid i . Flera regioner erbjuder så kallad Grön rehab på remiss, till exempel där patienter erbjuds aktiviteter och ett socialt sammanhang kopplat till djur och natur, på fem olika gårdar . I , som har en officiell certifiering av gröna välfärdstjänster inom jordbruket och rennäringen, pågår ett forskningsprojekt om grön rehabilitering för personer med demens i tidig fas. Preliminära resultat visar att mycket tid utomhus gör en skillnad för livskvaliteten. menar att grön rehabilitering är intressant och bör följas upp med vidare utredning och utvärdering. Vi vill se en evidensbaserad vidareutveckling av grön rehabilitering i hela landet. Aktivt förebygga och fånga upp psykisk ohälsa hos äldre Många pensionärer har en aktiv livsstil och efter ett långt arbetsliv en pension som sätter guldkant på tillvaron. Och med en frisk respektive vid sin sida, vänner och familj kan livet bjuda på mycket efter man har slutat arbeta. Men det finns också äldre som mår sämre, många i kroppen, andra i sinnet och vissa i båda delarna. Över hälften av äldre som har hemtjänst besväras av ensamhet. Ensamhet ökar risken för psykisk ohälsa och depression. En känsla av att inte vara behövd i kombination med brist på vänner och sociala sammanhang skapar lidande. Änklingar är den största riskgruppen för självmord i och en av fem över pensionsåldern bedöms lida av någon form av psykisk ohälsa. kan depression, ångest och nedstämdhet handla om åldrandet i sig – med förändrad identitet, en kropp som fungerar sämre och en ändrad livssituation. Även mediciner och olika fysiska sjukdomar kan orsaka psykisk ohälsa. För dessa äldre behöver vården bli bättre på att fånga upp psykisk ohälsa, inte bara de rent fysiska åkommorna som ofta kommer med åldrande. Det behövs tillgängliga sociala mötesplatser och att daglig verksamhet för äldre fortsätter att utvecklas, i hela landet. Det kan handla om att arbeta uppsökande för att involvera äldre i sociala aktiviteter och att öka samarbetet och stödet till föreningar och civilsamhället. Grön rehabilitering är aktuellt även för äldre. De kommunala insatserna för äldre med psykisk ohälsa är till stor del biståndsbedömda, men kommunerna kan också ordna mötesplatser och tillfällen för aktiviteter.