mot · H8023332 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för ett utökat uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för tillsyn av fristående förskolor och pedagogisk omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på språkförskola för nyanlända barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till utveckling av skolväsendet till förmån för lovskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på digital infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på att bättre följa varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på rektorer på särskilt utsatta skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tioårig grundskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om karriärtjänster för lärare och förskollärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag för statligt stöd för stärkt likvärdighet till förmån för mer undervisningstid och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på KPU för förskollärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på Teach for och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och innovation och tillkännager detta för regeringen. Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Särskilda insatser inom skolområdet Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Särskilda bidrag inom högskoleområdet : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning I ska egen ansträngning vara avgörande för hur det går i livet. Dina möjligheter att lyckas ska aldrig begränsas av varifrån du kommer, var du bor eller vem du är. Alla ska ha rätt till en bra skola och ingen elev ska lämna utan de kunskaper som behövs för jobb och fortsatta studier. Skolan är, och ska vara, den del av välfärden som inte bara möjliggör en trygg framtid utan också utjämnar livschanser. Alla barn förtjänar en bra start när de börjar skolan. Därför prioriterar fortsatta reformer för att förskolan ska kunna fortsätta att utvecklas och bli en god brygga över till skolans undervisning. I förskolan är språkutveckling särskilt viktigt. Men för de barn som aldrig, eller mycket sällan, möter svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Det råder stor brist på utbildade förskollärare. Därför satsar på att utöka karriärtjänstreformen till att också innefatta förskollärare och bygga fler vägar in i förskolläraryrket via en kompletterande pedagogisk utbildning. Med stöd i forskning och beprövade erfarenheter föreslår reformer som stärker elevernas lärande och kunskaper. Vi föreslår att undervisningstiden utökas med start i lågstadiet och att de nya timmarna ska tillföras matematik- och svenskundervisningen. Vi gör en särskild satsning på rektorer och stärkt ledarskap på utsatta skolor. Vi föreslår vidare att förskoleklassen ska göras om till ny årskurs 1. Därmed blir lågstadiet fyraårigt och tioårig. utökar satsningen på obligatorisk lovskola så att den omfattar elever från årskurs 6. borde ha världens bästa skola, och på många skolor bedrivs utbildning av lärare i världsklass som hjälper eleverna att upptäcka nya världar. finns det betydande skillnader både mellan skolor och mellan klassrum, som gör att alla elever inte får samma möjligheter till en god utbildning. Det finns skolor i där mindre än hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. De eleverna riskerar att aldrig slutföra en gymnasieexamen och det betyder ökad risk att hamna i utanförskap. Därför är en av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap att höja kunskapsresultaten i svensk skola. När skolan fungerar för alla och i hela så stärks sammanhållningen. saknade 16 500 elever behörighet till gymnasiet. Var tredje niondeklassare som läst svenska som andraspråk fick underkänt betyg. Vi kan inte vara nöjda med att hamnar efter andra länder när det gäller kunskapsnivåerna. Vårt välstånd bygger på vår förmåga att ta vara på den senaste forskningen och omsätta det i nya jobb. Därför behöver svensk utbildningspolitik skärpas. Den ska präglas av höga förväntningar, tydliga krav och fokus på kunskap. Därför prioriterar reformer som ökar tiden mellan elever och skickliga lärare, såsom exempelvis språkförskola, mer undervisningstid i lågstadiet och lovskola. Reformer av svensk utbildning ska i första hand utvärderas i förhållande till om de ökar eller minskar elevers kunskapsresultat. Skolan har flera viktiga uppdrag, men för är kunskap alltid prioriterat. Utgifter som faller under andra utgiftsområden Elever i svensk skola har betydligt mindre undervisningstid än elever i andra jämförbara länder. Skolans fokus på viktiga baskunskaper som att läsa, skriva och räkna måste öka. Därför vill öka undervisningstiden med per dag med start på lågstadiet, eftersom forskning pekar på att tidiga insatser är avgörande för att fler elever ska nå kunskapsmålen. föreslår att anslag 1:1 i utgiftsområde 25 ökas med 225 miljoner 2021, 900 miljoner 2022 och 1 350 miljoner 2023 för att utöka undervisningstiden i lågstadiet. föreslår vidare att elevens val ska avskaffas på högstadiet och att timmarna fördelas över de ämnen där eleven har störst behov, vilket vi beskriver i motionen ”” av m.fl. Lovskola är ett sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som i dessa årskurser inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Genom extra stödinsatser som läxhjälp och utökad lovskola kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. föreslår att anslag 1:1 i utgiftsområde 25 ökas med för att införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Varje elev i har rätt till en bra utbildning. Det ska inte spela någon roll vilken skola man går i, utan alla skolor ska vara bra skolor. Tyvärr finns det skolor där mer än hälften av eleverna inte blir behöriga till gymnasiet. Det är skolor som behöver en palett av insatser för att vända utvecklingen och höja kunskapsresultaten. vill därför reformera Skolinspektionen så att myndigheten får ett utökat uppdrag att granska alla landets skolor i förhållande till ett antal nationella kvalitets- och kunskapsmål. Därefter ska de skolor som behöver det få stöd och resurser att genomföra de förändringar som behövs för att vända resultaten. Det kan handla om fler lärare, utökat specialpedagogiskt stöd eller förändringar i skolans ledning och styrning. Skolor som trots insatser inte kan garantera alla elever en god utbildning ska kunna tvångsförvaltas, och ytterst stängas, av Skolinspektionen. avvisar delar av regeringens satsning på Skolinspektionen om 2021–2023. För att påbörja arbetet med en reformerad skolinspektion med ett utökat uppdrag tillför anslag 1:2 50 miljoner kronor , och . Överta granskningen av fristående förskolor har Skolinspektionen i uppdrag att inspektera kommunala förskolor men inte fristående förskolor och pedagogisk omsorg. De fristående förskolorna inspekteras av kommunerna själva. Denna ansvarsfördelning av tillsynen av förskolorna har Skolinspektionen konstaterat inte fungerar. För att alla barn i förskolan ska garanteras en förskola eller pedagogisk omsorg som präglas av lärande med en god pedagogisk verksamhet anser att Skolinspektionen bör överta ansvaret för tillståndsgivning och tillsyn av samtliga förskolor och pedagogisk omsorg. För att påbörja arbetet med utökad tillsyn tillför anslag 1:2 10 miljoner kronor åren 2021–2023. Sammantaget ökar anslag 1:2 40 miljoner kronor 2021–2023. Anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Språkförskola för nyanlända barn Förskolan har ett uppdrag att stödja barn i deras språkutveckling, både på barnens modersmål och på svenska. Det finns dock forskning som tyder på att förskolor där majoriteten av barnen har ett annat modersmål än svenska inte lyckas med uppdraget. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Språkförskolan ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Kommunerna ska ha möjligheter att själva välja exakt hur språkförskolan organiseras, men det är viktigt att de nyanlända barnen möter svenskspråkiga barn i verksamheten. Språkförskolan innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Dessutom föreslår vi att svenska språkets roll stärks i läroplanen och kompetensutveckling för förskollärare, men även fler utbildningsplatser. Regeringen ska återkomma med ett lagförslag till om språkförskola för nyanlända barn och avsätter för att stärka barns språkutveckling i förskolan. anser att den satsningen bör förstärkas ytterligare. tillför därför anslag 1:5 50 miljoner kronor 2021, 2022 och 2023 för dels sökbara medel, dels inrättande av språkförskola för nyanlända barn , när sådan lagstiftning finns på plats. satsning på lovskola återfinns under utgiftsområde 25. avvisar regeringens satsning på undervisning under skollov om , , för att statsbidraget för undervisning under skollov i stället blir ett generellt statsbidrag under utgiftsområde 25. Digital infrastruktur på grundskolor På landets grund- och gymnasieskolor är datorer och modern teknik ett viktigt inslag och komplement i undervisningen. Under coronakrisen har behovet av digitala lösningar förstärkts vilket också visat på stora skillnader mellan skolor. Där vissa skolor är helt digitaliserade har andra skolor utmaningar med att få system att fungera och att tillgängliggöra digital infrastruktur, som en dator per elev, till alla elever. vill därför att får i uppdrag att kartlägga den digitala infrastrukturen samt hur behoven ser ut på skolor runt om i landet. Detta kan sedan användas som underlag för att peka på digitaliseringsklyftor och föreslå nödvändiga åtgärder. För detta uppdrag tillför anslag 1:5 5 miljoner kronor 2021. Följ varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling Enligt har elevernas socioekonomiska bakgrund fått en ökad betydelse för hur de lyckas i . Lärarbristen och boendesegregationen är två viktiga pusselbitar, men politiken har också misslyckats med att identifiera de skolor som behöver hjälp och sätta in rätt resurser. På flera håll i världen finns exempel på hur man kan göra detta genom relevanta kvalitetsmått som följer elevernas kunskaper från den första till den i skolan. Därför behöver utforma ett robust kvalitetsmått som mäter varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling, så att rätt hjälp snabbt kan komma på plats där det behövs. vill därför att får i uppdrag att ta fram ett sådant mått. För detta uppdrag tillför anslag 1:5 5 miljoner kronor . Rektorer på särskilt utsatta skolor På skolor med särskilt stora utmaningar, såsom många elever med utländsk bakgrund, är behovet av ett bra ledarskap en förutsättning för att kunna utveckla, leda och samordna arbetet för att alla elever ska nå målen i skolan. har det blivit allt svårare att rekrytera och behålla rektorer. För att främja rekryteringen av skickliga rektorer till skolor med särskilt stora utmaningar vill göra en särskild satsning på kompetensutveckling och stärkt utbildning för rektorer på särskilt utsatta skolor. tillför därför anslag 1:5 20 miljoner kronor åren 2021–2023. Sammantaget minskar anslaget med och ökar anslaget 2022 och 2023 med . Anslag 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Förberedelse av en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 För att ytterligare stärka elevernas lärande vill införa en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 . Detta innebär att dagens förskoleklass görs om till ny årskurs 1 och att lågstadiet blir fyraårigt. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar och förändringen innebär att sexåringarna knyts till personal, kompetens, läroplan och resurser. Dagens lärare i förskoleklassen har viktiga kunskaper om barnens tidiga lärande som måste tas tillvara i sexåringarnas lärande. Det är därför viktigt att dessa lärare får en möjlighet att komplettera sin kompetens i exempelvis läs- och skrivinlärning och bedömning, vilket många saknar. Regeringen bör bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola enligt ovan och återkomma till med lagförslag. Anslag 1:13 Bidrag till lärarlöner Högre lön för skickliga lärare och förskollärare Skickliga lärare ska ha bra betalt, och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. måste mer göras för att fler av våra skickligaste lärare ska söka sig till de skolor som har de största utmaningarna. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Ny forskning visar att förstelärarreformen har bidragit till att göra arbetet som lärare mer attraktivt och förbättrat kvaliteten i skolan (IFAU 2020). Skolor med förstelärare har lägre personalomsättning. Lärarna byter mer sällan arbetsplats och de lämnar inte läraryrket lika ofta som lärare på skolor som saknar förstelärare. Skolor med förstelärare förbättrar också sina resultat på nationella proven. För att minska personalomsättningen i förskolan och öka kvaliteten i det pedagogiska arbetet vill att satsningen på karriärtjänster ska breddas till att också innefatta karriärtjänster för förskollärare. ökar anslaget med 2021–2023 för att utöka antalet karriärlärartjänster med 500 stycken. Anslag 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Rektorer på särskilt utsatta skolor Anslag 1:15 uppgår i regeringens budget till . Anslaget får användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen, och fritidshemmet. Medlen ger kommunerna möjlighet att stärka rektorernas ledarskap – framförallt i utsatta områden – då det på många skolor kan vara så att vissa lärare tjänar mer pengar än rektorerna. När stora tillskott görs till kommuner bör det vara möjligt att göra lokala satsningar för att stärka ledarskapet på skolorna. Anslag 1:15 minskas med , och för att finansiera andra prioriterade satsningar såsom utökad undervisningstid, lovskola och förstärkta allmänna bidrag till kommunerna. Anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Bristen på utbildade förskollärare är stor. vill att en ny kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för akademiker och yrkesverksamma som vill bli förskollärare införs. För detta ändamål satsar –2023. Fler vägar till läraryrket genom Teach for För att möta behovet av rekrytering behöver fler vägar till läraryrket öppnas där människor med rätt ämneskunskaper men utan lärarkompetens bereds möjlighet att ta sig in. finns utbildningsprogrammet som kombinerar studier i bland annat ledarskap med praktik för blivande lärare. För att stärka möjligheten för studenter som inte valt lärarutbildningen att senare ta sig in i läraryrket och få fler som lämnat läraryrket att komma tillbaka satsar 2021–2023. Sammantaget ökar anslaget med 2021–2023. Regeringen redovisar i budgetpropositionen ökningar av de statliga anslagen för forskning och innovation, vilka sträcker sig över flera utgiftsområden. kommer regeringens proposition för forskning, innovation och högre utbildning. kommer likt regeringen att redovisa vår politik på området under behandlingen av propositionen. Redan nu aviserar dock en ökning av anslagen till forskning och innovation med . Noria Manouchi (M)