mot · H8023306 · 2020-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betald polisutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att de medel som avsattes till i M-KD-budgeten för löner används för avsett ändamål, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser på för att anställa statliga ordningsvakter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler poliser i yttre tjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser på för att återrekrytera poliser och för att anställa administrativt stöd till polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av Nationellt forensiskt centrum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till för att fyrdubbla polisens kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Säkerhetspolisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Domstolar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om resurser till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om resurser till Kriminalvården för inrättande av en enhet för unga som begått grova brott, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fördubblad kränkningsersättning till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet och brott som begås av djurrättsaktivister och tillkännager detta för regeringen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 04 Rättsväsendet Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering Ett tryggt kräver ett starkt rättsväsende. Läget i är mycket allvarligt och gängvåldet eskalerar i . Skjutningar, sprängningar och våldsbrott är en del av vardagen och det dödliga våldet har ökat. Bara har fler än 150 personer dödats i 1 200 skjutningar. Enligt har de kriminella nätverken en systemhotande påverkan på samhället. bedömer också att den organiserade brottsligheten har fått en större tillgång till automatvapen och sprängämnen och avviker ur ett europeiskt perspektiv. För att bekämpa gängkriminaliteten har presenterat tio mönsterbrytande reformer för att förebygga och bekämpa den systemhotande gängbrottsligheten. För att samhället ska kunna få full utväxling av en sådan offensiv behöver dock hela rättsväsendet stärkas. Det behövs fler polisanställda som har förmåga att bekämpa gängkriminaliteten och som även kan förebygga, ingripa mot och utreda all annan brottslighet som drabbar människor i vardagen. Polisen behöver bli mer effektiv och koncentrerad kring kärnuppgifterna att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Polistätheten är alldeles för låg och antalet poliser i yttre tjänst har minskat påtagligt . Polisyrket behöver bli mer attraktivt med högre lön, och fler ska kunna bli poliser genom betald polisutbildning. Hela ska vara tryggt och säkert, och lag och ordning måste upprätthållas. I regeringens budgetproposition genomförs reformer för men endast går till rättsväsendets myndigheter. Trots en historiskt stor budget och historiskt höga nivåer av grovt våld i är satsningar på lag och ordning historiskt små. Behoven inom rättsväsendet är större än på mycket länge men trots det får varken , eller Domstolar ökade satsningar. föreslår förstärkningar till hela rättsväsendet med resurser till , , , Domstolar, och Kriminalvården. Polisens förmåga att utreda och klara upp brott måste förbättras avsevärt. behöver polisen bli mer synlig och närvarande i hela landet. Upptäcktsrisken måste öka och utsattheten för brott minska. Den upplevda tryggheten ska öka väsentligt i hela landet. Utvecklingen med allt grövre gängbrottslighet, inte minst i utsatta områden, behöver brytas. Resurser till 2021 för att fortsätta utbyggnaden av antalet polisen fastslogs i M/KD-budgeten. Utöver det föreslår att det skjuts till medel för att fortsätta utbyggnaden av antalet polisanställda. resultat ska mätas tydligare med konkreta mål och resultaten ska avsevärt förbättras. Dessutom behöver brottsofferperspektivet stärkas i myndighetens arbete. Det sker både genom att polisen blir bättre på att bekämpa och utreda brott och genom att den som utsatts för ett brott får relevant information på ett enkelt och tydligt sätt. För att möjliggöra en stor ökning av antalet poliser krävs såväl förstärkta resurser som särskilda åtgärder för att göra polisyrket mer attraktivt. För att behålla erfarna poliser och attrahera fler nya poliser till yrket behöver polislönerna höjas. I den budget från och som röstades igenom påbörjades en särskild lönesatsning på polisen. fortsätter denna satsning enligt vad som aviserades i vår budget . Den innebär att tillförs resurser för satsningen på höjda polislöner. Därtill är det viktigt att regeringen säkerställer att de särskilda medel som avsatts för löner används för avsett ändamål. föreslår dessutom inom utgiftsområde 15 Studiestöd att den som blir polis ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna arbete som polis. Många upplever att polisen är frånvarande, saknar tid att rycka ut när något händer eller saknar förmåga att klara upp vanligt förekommande brott. Att enbart styra de poliser som utbildas till lokalpolisområdena kommer på egen hand inte vara tillräckligt för att täcka behovet av antalet poliser i yttre tjänst. Det finns möjlighet att omfördela befintliga poliser till arbete i yttre tjänst för att här och tillgodose behovet. Vi vill därför ge i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst och se över hur befintliga poliser kan omfördelas i syfte att öka antalet poliser i yttre tjänst. Antalet poliser i yttre tjänst har minskat kraftigt . Enligt fanns omkring 10 250 poliser i yttre tjänst. arbetar endast drygt 7 000 poliser i yttre tjänst. Därtill arbetar poliser i yttre tjänst normalt i treskift, och givet att bemanning sker dygnet runt även och veckoslut är antalet som arbetar simulant i yttre tjänst betydligt lägre. I och med att fler poliser kommer arbeta i treskift innebär det att fler kvalificerar sig för ob-tillägg, vilket kommer medföra ökade kostnader för . anslår därför för –2023 till polisen för att omfördela befintliga poliser till arbete i yttre tjänst. Detta är ett viktigt steg för att på kort sikt stärka den polisiära närvaron på de platser där behoven är som störst. Upprätthållandet av lag och ordning är en av statens mest grundläggande uppgifter. avlastas dock polisen av ordningsvakter som hjälper till att upprätthålla säkerhet och allmän ordning på utvalda platser. är fast övertygade om att det i huvudsak är poliser som ska ha till uppgift att upprätthålla ordningen i samhället samt förebygga och utreda brott. Men fram till dess att polisen nått sin fulla kapacitet bör även ordningsvakter användas för att bidra mer till polisens arbete. Därför föreslår en satsning på för att göra det möjligt för att anställa eller anlita ordningsvakter för att och fram till dess att polisen är fullt återuppbyggd börja använda sig av ordningsvakter för vissa uppgifter som poliser utför. De statliga ordningsvakterna bör framförallt styras till orter och platser där det finns särskilt stora behov av avlastning och en tydlig polisbrist. ökar anslaget med 2021–2023 för att återanställa pensionerade poliser och poliser som lämnat yrket. Medlen kommer att kunna användas till konkurrenskraftiga löner och villkor anpassade för den enskilda polisen. Satsningen möjliggör även för polisen att rekrytera administrativt stöd till utredningsverksamheten för att bistå poliser med enklare men tidskrävande sysslor, såsom förhörsutskrifter. Satsningen innebär att polisiära resurser som annars hade gått åt till dessa sysslor omgående kan frigöras. Polisens förmåga att klara upp brott måste förbättras. Sammantaget satsar därför genom två delar för att stärka polisens möjligheter att utreda fler brott. Verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum (NFC) är fundamental och i många fall helt avgörande för polisens möjlighet att på ett effektivt sätt kunna bedriva förundersökningar som i förlängningen leder till brottsuppklaring och lagföring. Efterfrågan på forensiska analyser har ökat kontinuerligt . Det är helt avgörande att verksamheten vid NFC har tillräcklig kapacitet och inte blir en flaskhals i brottsutredningarna. föreslår därför en förstärkning och utbyggnad av NFC för att påtagligt öka förmågan och kapaciteten. vill se mer kameraövervakning runt om i landet. Kameraövervakning är ett av polisens viktigaste verktyg för att klara upp brott. Övervakningskameror säkrar bevisning som i vissa fall är avgörande för att en person ska kunna knytas till ett brott. I där gängkriminaliteten breder ut sig och blir grövre och människor skräms från att vittna kan övervakningskameror utgöra ett verkningsfullt komplement till en stark och kontinuerlig polisnärvaro. anser att alla utsatta områden bör utrustas med övervakningskameror. Även i övrigt ska polisen ha goda förutsättningar att sätta upp övervakningskameror där de anser det behövligt. Resurstillskottet skapar utrymme för att antalet kameror kan bli upp till fyra gånger så många som . De ökade anslagen kan även användas till annan teknisk övervakningsutrustning som polisen kan efterfråga i kampen mot gängbrottsligheten. Satsningen kommer att göra det möjligt för polisen att klara upp fler brott. Utöver återrekrytering och poliser i yttre tjänst m.m. bör även kunna använda tillskottet för andra åtgärder som ökar polisyrkets attraktivitet, exempelvis att öka aspirantlönerna som inte räknats upp. avvisar regeringens förslag om 2022 och 2023 till för att istället stärka polisförmågan på så sätt som anges ovan. ökar anslaget med , 2022 och 2023. Sammantaget ökar anslaget med 2021–2022 samt 2023 utöver det som anges i budgetpropositionen. Det försämrade säkerhetsläget och ökande hot i vår omvärld ställer större krav på Säkerhetspolisens förmåga. Enligt växer de extremistiska miljöerna i som vi ser ett ökat behov av skydd mot terrorism. Säkerhetspolisen har till uppgift att förebygga, förhindra och upptäcka terroristbrottslighet. Det handlar både om att utreda begångna brott och att stoppa nya terrordåd. vill mot den bakgrunden förstärka myndighetens kapacitet att bekämpa terrorism med mer utredningsresurser. Vi vill även skala upp myndighetens brottsförebyggande arbete. Resurserna innebär att myndigheten kan öka bemanningen och i högre grad följa de hotaktörer som bedöms vilja skada vårt samhälle. Myndigheten kan även använda resurserna inom övriga verksamhetsområden. avvisar regeringens förslag om 79 miljoner till Säkerhetspolisen till förmån för egna förslag enligt ovan. föreslår därför att anslaget till Säkerhetspolisen höjs med 2021 till 2023. Sammantaget ökar anslaget med och utöver det som anges i budgetpropositionen. Tillväxten av antalet poliser behöver åtföljas av en utbyggnad av antalet åklagare för att kunna få effekt i form av ökad lagföring. Det är därför angeläget om att öka rekryteringen av åklagare så att utbyggnaden av kan gå i takt med polisens utökning. För att rättsväsendet ska fungera effektivt krävs det att varje myndighet är rätt dimensionerad i förhållande till uppgiften och att myndigheterna har rätt förutsättningar att utreda och lagföra brott. För att möta brottsutvecklingen i samhället behöver antalet åklagare bli fler. Många brott kräver alltmer komplicerade och tidskrävande utredningar. Dessutom har nödvändiga ändringar i lagar och rättssystem samt skärpta straff införts, vilket innebär att en mer omfattande upplärning krävs för både anställda och nyanställningar. Det är vidare av stor betydelse att , inte minst på grund av utbildningstiden för åklagare, får långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. Görs inte detta riskeras den långsiktiga kompetensuppbyggnaden inom myndigheten, och åklagarna kan bli en flaskhals i rättsväsendet. har begärt 49 miljoner för att stärka myndighetens resurser och bemöta den snabbt växande brottsligheten. Regeringens budget innebär att åklagarna istället för att arbeta vidare mot målet om 1 050 åklagare , istället riskerar tvingas säga upp personal. Läget är ansträngt och resurser behöver tillföras. avvisar regeringens förslag om avsaknad av anslagsökning till till förmån för egna förslag enligt ovan. föreslår att anslaget ökas med 2021, 2022, och 2023. Ärenden för har ökat och blivit allt mer komplexa och myndigheten kräver en förstärkning av åklagar- och utredarresurser. har även identifierat nya brottsområden och mer tid behöver avsättas för uppföljning, utvärdering och kompetenshöjande insatser för särskilt krävande ärenden. Det finns dessutom ett ökat behov av att anlita externa experter i olika frågor av ny och komplex art. Den växande och allt mer gränsöverskridande brottsligheten och kriminella nätverk ställer också krav på utredningar i andra länder och internationell rättslig hjälp, vilket både är tids- och resurskrävande för myndigheten. behöver även resursförstärkning för att i större utsträckning kunna samverka med andra myndigheter mot organiserad brottslighet. menar att utan extra resurser kommer verksamheten få svårare att ge medarbetare rätt förutsättningar att utföra sitt arbete och skydda enskilda medarbetare för exponering av säkerhetsrisker. Den höga arbetsbelastningen innebär längre handläggningstider, vilket vidare påverkar effektiviteten och minskar möjligheterna att tidigt upptäcka brott. Det medför också risker för rättssäkerheten och en negativ utveckling på lång sikt. anser att bör ges rätt förutsättningar och resursförstärkningar för att bedriva sin verksamhet. ökar därför anslaget till med 2021, 2022 och 2023. Ärendemängden i domstolarna har ökat och förväntas öka . satsningar på fler poliser och åklagare kommer att öka måltillströmningen i betydande omfattning, vilket kommer att ställa krav på förstärkta resurser. Utöver ett större ärendeflöde kräver också brottslighetens allt grövre art förstärkta resurser, som hög säkerhet behövs i domstolarna. domstolar måste ges rätt förutsättningar att hantera nuvarande målvolymer och prognostiserade målökningar. Det är även centralt att korta omloppstider vid domstolarna, exempelvis vid vårdnadsmål. Det kan vara avgörande ur både ett rättssäkerhetsperspektiv och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. En utvidgning av domarutbildningen och nyanställningar av ordinarie domare ökar vidare behovet av kompetensutvecklingsinsatser. Domstolar menar att utan extra resurser kommer verksamheten behöva genomföra särskilda besparingar. Bemanningen på domstolarna kommer att behöva minska, vilket medför en lägre produktionskapacitet. Antalet anställda notarier och utbildningsplatser för fiskaler kommer att minska. En minskad bemanning på domstolarna som måltillströmningen är hög leder även till en försämrad arbetsmiljö för den kvarvarande personalen. Bemanningsläget bidrar till långa väntetider som påverkar effektiviteten i den dömande verksamheten och förtroendet för rättssystemet. Det kan medföra stora negativa konsekvenser för rättssäkerheten, samhällsekonomin och för den enskilde medborgaren. Läget är mycket ansträngt och resurser behöver tillföras. Trots det tillför regeringen inga ytterligare medel. föreslår därför till skillnad från regeringen att anslaget till Domstolar ökas med 2021, 2022 och 2023. Det är uppenbart att det behövs fler platser i häkten och anstalt. Den situation som råder inom med platsbrist är ytterst en effekt av regeringens bristande agerande. Enligt den senaste statistiken från Kriminalvården är antalet ordinarie platser på våra anstalter nu längre än , som den grova brottsligheten har ökat markant. senaste granskning visar att många av Kriminalvårdens anstalter inte använder sina resurser effektivt. rekommenderar att arbetet med att göra anstalterna både färre och större ska intensifieras samt utveckla rutiner för systematisk datainsamling som gör det möjligt att följa upp effektiviteten för anstalterna på ett systematiskt sätt. Det behövs en kapacitetsgenomlysning av Kriminalvården för att ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar. Redan här och kan dock mycket göras för att förbättra situationen. Det handlar om att korta tiden mellan dom och verkställighet, att häktade ska kunna påbörja verkställigheten tidigare i domstolsprocessen, att bättre utnyttja befintlig kapacitet genom dubbelbeläggning på fängelserna men även att betydligt fler utländska medborgare avtjänar sina straff i sina hemländer. De kriminalpolitiska skärpningar som föreslår, bland annat sänkt gräns för obligatorisk häktning, avsevärt skärpta straff för gängkriminalitet och slopad mängdrabatt, kommer ytterligare att leda till ett ökat tryck på Kriminalvården och ökad beläggning vid både häkten och anstalter. Därutöver kommer myndigheten långsiktigt att behöva tillföras resurser för att säkerställa en säker och effektiv verkställighet av utdömda påföljder med såväl fler häktes- och anstaltsplatser som bättre innehåll i verkställigheten. Åtgärder behöver vidtas för att förkorta tiden mellan lagakraftvunnen dom och verkställighet och för att säkerställa att permissioner kan genomföras utan ytterligare avvikelser och rymningar. Ett sätt att öka säkerheten vid permissioner är genom en ökad användning av elektronisk övervakning. Det behövs ett starkare fokus på de unga personer som rekryteras och används av de kriminella gängen. och kommunen har inte rätt verktyg att hantera dessa personer. Staten bör ta ett större ansvar för denna grupp av ungdomar. vill därför inrätta en ny enhet för unga hos för unga mellan som gjort sig skyldiga till grova brott. Syftet är inte främst att straffa utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas där Kriminalvården har särskild kompetens. Det innebär att i utsatta områden får mer tid att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig på glid och är i riskzonen för grövre kriminalitet. vill också avskaffa dagens ungdomsrabatter och föreslår ökade anslag med 2022 och 2023 till följd av det förslaget. avvisar regeringens förslag om till Kriminalvården till förmån för egna förslag enligt ovan. ökar anslaget till Kriminalvården med 2021, 2022 och 2023. Sammantaget ökar anslaget med 2021 och utöver det som anges i budgetpropositionen. På anslag 1:8 har samma förslag som i budgetpropositionen . Anslag 1:11 Ersättning för skador på grund av brott Brottsofferperspektivet behöver stärkas i svenskt rättsväsende. Den som har utsatts för brott ska alltid kunna räkna med ett starkt stöd. Den kränkning som brottsoffret lidit efter att ha utsatts för brott bör i skadeståndshänseende värderas högre för att stå i bättre överensstämmelse med de etiska och sociala värderingar som är rådande . vill fördubbla nivån på den kränkningsersättning som brottsoffer kan få rätt till. En sådan förändring skulle på ett tydligare sätt markera att det som brottsoffret utsatts för utgör en överträdelse av brottsoffrets rätt till sin person och integritet. Som utgångspunkt är det förövaren som ska erlägga ersättning för skadestånd på grund av brott. Den ordningen ska bibehållas även med de högre nivåerna. Den kostnadsökning som förslaget innebär för staten i form av högre utgifter för brottskadeersättning belastar dock statskassan. Den ökade kostnaden för brottsskadeersättning beräknas uppgå till 2021 och 2022 och 2023. ökar därför anslaget med 2021 och 2022–2023. Tillkännagivanden som regeringen anser slutbehandlade I budgetpropositionen utgiftsområde 4 redovisar regeringen behandlingen av ett stort antal tillkännagivanden. Regeringen har slutbehandlat tillkännagivandena om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet och brott som begås av djurrättsaktivister. anser inte att de åtgärder regeringen vidtagit är tillräckliga.