mot · H802388 · 2020-09-24 00:00:00 — Omställning till förnybar energi 1 Förslag till riksdagsbeslut 2 Vår tids ödesfråga 3.2 Avskaffa det kommunala vetot mot vindkraft 3.4 Anslutningsavgiften för vattenbaserad vindkraft 3.6 En ny kabel till 4.1 Ersättning till bygden 5.1 Skapa nationella planeringsmål 7 Lagring och effektivisering 8 Gemensamt ansvar – gemensamt ägt 1 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning om reglering av vindkraftens närområdesersättning så att den blir obligatorisk, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att återkomma med ett underlag för hur övningsverksamheten kan organiseras utan att utgöra ett hinder för byggandet av havsbaserad vindkraft på lång sikt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur man går till väga för att avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att bygga den s.k. Gotlandskabeln och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att bygga mer vindkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med hur avkastningskravet för kan sänkas för att underlätta för investeringar i svensk vindkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utreda potentialen för svensk vattenkraft att tillgodose effektbalansen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på hur en större del av vattenkraftens vinster ska komma de berörda kommunerna till del och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta nationella planeringsmål för solel och solvärme och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att göra det svenska elnätet samhällsägt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt att prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en nationell plan för energibesparing och energieffektivisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på vätgasstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge SGU i uppdrag att redovisa vilka kritiska mineraler som behövs och är tillgängliga i för omställningen och återkomma med en rapport och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheterna till offentligt producerad energi utöver och tillkännager detta för regeringen. 2 Vår tids ödesfråga Världens energianvändning ökar ständigt. I både och resten av världen kommer behovet av energi att öka under de närmaste decennierna. Den ökande energiförbrukningen hänger ihop med befolkningsutvecklingen. beräknas befolkningen uppgå till någonstans mellan 9 och 10 miljarder människor – människor som kommer att kräva sin beskärda del av jordens tillgångar och välstånd. är det kol, olja, uran och gas som dominerar produktionen. Denna utveckling är inte hållbar. vill att i stället ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. ska vara ett land som tar ansvar för kommande generationer. Investeringar i det svenska energisystemet är en viktig och nödvändig del i miljö- och klimatomställningen i och i världen. Fokus ska ligga på de förnybara naturresurserna: sol, vind, vatten och skog. Vi har kunskaperna inom en rad områden, vi har tekniken och vi vet att det är dyrare att inte göra något alls än att faktiskt agera. Räkningen ska betalas och frågan är av vem. Klimatförändringen är ett faktum som drabbar alla. Satsningar på förnybar elproduktion är helt nödvändiga för att nå målet: ett ekologiskt hållbart samhälle. enades världens länder om ett bindande globalt klimatavtal, det s.k. , som ska börja gälla . Målet är att den globala temperaturökningen ska hållas betydligt och man siktar på att den ska stanna . Avtalet trädde i kraft och genomförandet pågår. vill se en hållbar energiförsörjning som klarar att möta klimatutmaningen såväl som leveranssäkerheten. Med satsningar på förnybar energi, energieffektiv teknik och energieffektivisering vill vi ställa om till en hållbar energiproduktion. vill ha en förnybar energiförsörjning till . Den omställning vill se innebär en mycket omfattande utbyggnad av förnybara energikällor, där sol- och vindkraft behöver byggas ut i en mycket högre takt jämfört med . Erfarenheter från andra länders utbyggnad av förnybart och de snabbt sjunkande produktionskostnaderna för framför allt solceller talar för att detta är fullt realistiskt. Energieffektivisering är en viktig komponent i en hållbar energiförsörjning. Investeringar i energieffektivisering har också visat sig vara en mycket lönsam affär. Trots det sker energieffektivisering sällan av sig självt. Energieffektivisering kräver oftast investeringar och dessa motverkas dels av ett fokus på kortsiktig lönsamhet, dels av att investeringar i kärnverksamheten har högre prioritet. 2020 har varit ett annorlunda år och spåren av coronakrisen är många. I det skakiga ekonomiska läge som uppkommit i och med pandemin är energiförsörjning ett område där investeringar och arbete behövs som kan ta oss framåt. Att investera och satsa på förnyelsebar energi kan avhjälpa den ekonomiska situation vi nu står inför. Innan pandemin påbörjades diskussioner om en ny energiöverenskommelse. var då tydliga med att vi kan tänka oss att ingå en ny överenskommelse, och för att göra det vill vi se några betydelsefulla krav uppfyllda. Det handlar om att ge ett starkare uppdrag att bygga förnyelsebar energi, att bygdepengen ska lagstadgas och därmed bli obligatorisk och att Gotlandskabeln nu måste byggas. Dessa åtgärder är av stor vikt när energisystem utvecklas och satsningarna på förnyelsebart ökar. har goda förutsättningar för vindkraft, inte minst eftersom vi har en lång kust där vindarna är starka. Vindkraften har vuxit kraftigt och levererar av den el vi använder i . Antalet vindkraftverk i världen har ökat mycket snabbt . IEA:s World Energy Outlook ger prognosen att världen producerar el med vindkraft. Det kan jämföras med den svenska vindkraftsproduktionen på knappt . På vattenkraftssidan finns en närområdesersättning, även kallad bygdepeng, som utgår till vattenkraftskommuner och som används till upprustning av lokaler m.m. Denna ersättning regleras i en förordning. På vindkraftssidan har en närområdesersättning uppstått som ett krav från olika kommuner men den är inte obligatorisk, summan är förhandlingsbar och många bolag som gått med på att betala fullföljer inte uppdraget vilket gör att den lämnar mer att önska. är det lands- och glesbygd som håller uppe vindkraft. Dessa borde få en skälig ersättning för detta. menar att den s.k. bygdepengen, eller närområdesersättningen, måste utvecklas. Bygdepengens problem är att den är frivillig och förhandlingsbar och endast går till närområdet genom organisationer (ofta byalag) och inte till hela kommunen. vill se en lagreglerad bygdepeng från vindkraften där pengarna går till både närområdet och kommunen. Regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning om reglering av vindkraftens närområdesersättning så att den blir obligatorisk. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.2 Avskaffa det kommunala vetot mot vindkraft Kommunerna har i praktiken vetorätt mot vindkraft, detta genom att en kommun som är negativt inställd till vindkraft helt enkelt kan låta bli att ta upp sådana ärenden och därmed helt bromsa utbyggnaden. Vetorätten står i skarp kontrast till att kommunerna inte har samma möjligheter att hindra utvinning av fossil och klimatpåverkande energi, t.ex. olja och gas. Formerna för kommunernas inflytande på vindkraftssidan måste därför förändras och kravet på tillstyrkande bör tas bort. Kommunernas åsikt ska väga tungt, men i ett läge där på energiområdet ska gå från fossil energi och kärnkraftsenergi till förnybart och lägre energianvändning är ett kommunalt veto orimligt. Möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör avskaffas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. kan Försvarsmakten sätta stopp för planerade byggen av havsbaserad vindkraft om man upplever att de inkräktar på vad man använder som militärt övningsområde. Ett exempel är i . menar att det måste vara fullt möjligt att både bygga ut den havsbaserade vindkraften där förutsättningarna är som bäst och ge Försvarsmakten rimliga förutsättningar för övningsverksamhet. När sådana här knutar uppstår där en myndighet helt kan sätta stopp för en viktig utbyggnad av förnybar energi måste regeringen ta ansvar för att hitta en framåtsyftande lösning. Regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att återkomma med ett underlag för hur övningsverksamheten kan organiseras utan att utgöra ett hinder för byggandet av havsbaserad vindkraft på lång sikt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.4 Anslutningsavgiften för vattenbaserad vindkraft Trots att det finns en stor potential för havsbaserad vindkraft i håller byggandet först nu på att ta fart. Den havsbaserade vindkraften finns främst i . Förutom de uppenbara klimatvinsterna ger havsbaserad vindkraft dessutom fler jobb i , eftersom mycket arbete måste utföras på plats. En utbyggd havsbaserad vindkraft i skulle också minska belastningen på överföringskapaciteten från de norra till de södra delarna av landet. Även om både bygg- och driftskostnaderna är höga för havsbaserad vindkraft är årsproduktionen betydligt högre. En stor del av kostnaden kan härledas till nätanslutningen. liksom den energipolitiska överenskommelsen menar att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. är positivt till detta, även om det krävs ytterligare åtgärder för att främja verksamheten. Anslutningsavgiften är kostnaden för att dra elen från vindkraftverkens kraftstation och sammankoppla den med det gemensamma elnätet. står elproducenterna för den kostnaden men ett annat alternativ är att står för kostnaden. Detta skulle öka möjligheterna till investeringar och vara en tydlig satsning mot mer havsbaserad vindkraft. måste regeringen gå från ord till handling när det kommer till avskaffandet av anslutningsavgiften. Regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur man går till väga för att avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Elcertifikat är ett marknadsbaserat ekonomiskt stöd för producenter av förnybar el. För varje producerad megawattimme (MWh) förnybar el kan producenterna få ett elcertifikat av staten. Elproducenterna kan sedan sälja elcertifikaten på en öppen marknad där priset bestäms mellan säljare och köpare. Elcertifikaten ger på så sätt en extra intäkt till den förnybara elproduktionen, utöver den vanliga elförsäljningen. Köpare är aktörer med så kallad kvotplikt, främst elleverantörer men också elkonsumenter. Elcertifikaten har haft en avgörande betydelse när det kommer till att få igång svensk vindkraft framför allt. Problemet med detta system är att marknaden nu är mättad och vindkraftsbranschen är orolig för vad som kommer hända om systemet inte stängs i balans där utbud och efterfrågan möter varandra. Priset på elcertifikaten har stadigt sjunkit i och med att den tekniska utvecklingen tillåter effektivare produktion. Om systemet inte stängs i balans kommer priset på elcertifikat att dyka till så låga nivåer att de tidiga producenterna kommer att drabbas. Om ett ökande elpris inte kompenserar för minskade intäkter från elcertifikat är det sannolikt att de producenter som har lägst lönsamhet kommer att påverkas mest, vilka är de som byggde innan den teknologiska utvecklingen kommit dit där den är . Det är av yttersta vikt att systemet för elcertifikat stängs i balans och att ansvar tas från alla parter för att genomföra det. 3.6 En ny kabel till För att klara övergången till en helt förnyelsebar energiproduktion måste produktionen i öka. Det finns en underproduktion i och en överföringsproblematik från norra som sätter stopp för omläggning av energisystem. En viktig del i att avhjälpa detta är att använda de resurser som finns vid och runt . är det inte möjligt att bygga ut vindkraften där då kablarna som ligger till stamnätet inte klarar en större produktion. Cementa, en av största utsläppare, har sitt säte på . Byggandet av Gotlandskabeln möjliggör för Cementa att ställa om till eldrift. Detta skulle vara ett viktigt steg i att minska utsläppen från svensk industri. Cementa menar att för att lyckas med en ekonomiskt genomförbar omställning till en elektrifierad cementtillverkning integrerat i ett starkt fossilfritt kraftnät kommer stora ansträngningar av företag, myndigheter och samhälle att krävas. Gotlandskabeln är en del i det arbetet. beslutades det om att en tredje kabel skulle byggas, men det stoppades senare av då man ansåg att det blev för dyrt. Detta arbete måste upptas och slutföras. Regeringen bör ge i uppdrag att bygga den s.k. Gotlandskabeln. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. , som ett av de absolut största energibolagen och statligt ägt, bör på alla sätt gå i bräschen för omställningen till förnyelsebart. Man gör ett större jobb med att producera förnyelsebar energi, men med sin unika position måste man göra mer. bör vara formulerade så att de bidrar till målen för den svenska energipolitiken. Det finns olika saker som står i vägen för , bl.a. avkastningskravet. uppdrag är att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet. Bolaget ska vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar energiproduktion. menar att det finns en motsättning mellan kravet på marknadsmässig avkastning och kravet på att ska vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar utveckling. Vi vill se ett utökat uppdrag för att öka sina investeringar i vindkraft även om detta är på bekostnad av avkastningskravet. Regeringen bör ge i uppdrag att bygga mer vindkraft. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. har ett avkastningskrav på . Detta gör att vattenkraft, i då elpriserna sjunker mycket och snabbt, har andra förutsättningar än resten av marknaden. Det gör också att avkastningskravet måste prioriteras före andra uppdrag som att gå i bräschen för förnyelsebar energi. vill därför se en sänkning av avkastningskrav med motkravet att pengarna i stället ska investeras i utbyggnaden av svensk vindkraft. Regeringen bör återkomma med hur avkastningskravet för kan sänkas för att underlätta investeringar i svensk vindkraft. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vattenkraft har många fördelar. Den är förnybar, bidrar till liten klimatpåverkan i våra nordliga ekosystem och kan fungera som reservkraft för andra mindre reglerbara elproduktionsslag som sol och vind. Dock kan den också ha stor påverkan på ekologiska system och behöver därför också bli bättre. finns ca 2 100 vattenkraftverk i . Vattenkraften har ännu inte byggts ut till det yttersta i ; snarare uppnår man av möjlig utbyggnation. Vi behöver vattenkraften om vi ska kunna begränsa koldioxidutsläppen inom svensk energiproduktion. Vattenkraften står för en stor del av den förnybara elproduktionen och den utgör även en resurs för att reglera variationerna över dygn och år i produktionen av sol- och vindenergi. El kan inte lagras i någon större utsträckning. Det kan däremot vatten, vilket ger goda förutsättningar för en jämn elproduktion året om. Genom att lagra vatten i stora magasin som fylls på av snösmältning och regn kan man , när efterfrågan på energi är som störst, successivt släppa iväg den mängd vatten som efterfrågas. Vattenkraften spelar därmed en stor roll för effektbalansen. I takt med att sol- och vindenergins andel av elproduktionen ökar blir också behovet av att använda vattenkraften som reglerkraft större. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utreda potentialen för svensk vattenkraft att tillgodose effektbalansen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. vill se en stark vattenkraftsproduktion som kombineras med biologisk mångfald och uppsatta miljömål. Då krävs långsiktiga spelregler för industrin och tydliga krav från politiskt håll. Men också en aktiv energibransch som ser sin roll på en internationell energimarknad. Ett exempel på hur man kan kombinera de två intressena är Letsi kraftstation som ägs av och ligger mellan och Vuollerim. För att utnyttja en högre fallhöjd och därmed öka effekten har man här valt att leda om vattnet genom en tunnel i berget. Resultatet är dock en av längsta torrlagda flodfåror, . Det finns dock möjlighet att med relativt små medel återföra en del av vattenflödet för att på så sätt återskapa fiskbeståndet. Genom att låta ett par procent av det totala flödet i stället gå ovan jord skulle man kunna ge liv åt älvfåran vilket kan gynna både den biologiska mångfalden och lokalsamhället. För mer information läs vår följdmotion på skrivelse 2019/20:140 redogörelse för företag med statligt ägande. 4.1 Ersättning till bygden Vattenkraften genererar enorma summor. Trots det kommer en mycket liten del kommunerna till del. har valt en annan modell där kommunerna får en betydligt högre summa för den exploatering vattenkraften innebär. Regeringen har i och med den energipolitiska överenskommelsen i stället valt att sänka fastighetsskatten på vattenkraft och man har ingen annan lösning på att återföra pengar till kommunerna än genom bygdepengen. vill att en större del av kraftbolagens vinster ska återföras till de kommuner där vattenkraften finns. Att se till att mer av naturresursernas värden stannar kvar där de utvinns är mycket värdefullt för de som bor i bygden. Regeringen bör återkomma med ett förslag på hur en större del av vattenkraftens vinster ska komma de berörda kommunerna till del. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Solenergi står för en aldrig sinande energikälla och dess effektivitet har ökat markant. har tämligen bra förutsättningar för solenergi då solcellerna mår bra av ett lite kyligare klimat och soltimmarna är jämförbara med . menar att det inte är omöjligt att solenergi kan stå för av totala energiförbrukning till 2030, och det blir därför också en viktig del på vägen mot ett förnyelsebart energisystem. står solenergin för av den totala energiproduktionen. ser stora möjligheter till en kraftfull utbyggnad av solel i . Vi vill dock poängtera att det krävs en politisk vilja och handlingskraft för att öka produktionen av solenergi. Det är ingenting som kan lämnas åt marknaden att sköta. Vi tror att den största potentialen finns i att bygga på redan befintliga byggnader, exempelvis tak till offentliga byggnader, industrilokaler, lager och förstås privatbostäder. En ökad byggnadsintegrering av solceller kan också bidra till att minska materialåtgången, vilket är positivt både ur ett kostnadsperspektiv och av klimatskäl. Det är naturligtvis varken möjligt eller kanske ens önskvärt att täcka all byggnadsyta med solceller, men förutsättningarna för att öka mängden svensk solel är betydligt större än vad som nyttjas. presenterade sin rapport om hur solel ska kunna bidra till att ska ha förnybar energi samt en strategi för hur användningen av solel ska kunna öka i . Där menar myndigheten att solel har potential att öka till mellan av den totala elanvändningen i till 2040. Man ska komma ihåg att solel utgör en marginell del av den totala elkonsumtionen. Vi menar trots det att prognosen är väl lågt räknad. I står solel redan för av elanvändningen, och har fördubblat sin solcellskapacitet, om än från en låg nivå. Med rätt satsningar har möjlighet att nå betydligt högre nivåer till 2040; bl.a. WWF har presenterat scenarier där man menar att skulle kunna uppnå det tredubbla . Även om siffrorna inte är tillräckligt bra så har också solenergi den fördelen att det kan gå fort att skapa en större produktion. Det finns ett investeringsstöd för privatpersoner som vill montera solceller och solpaneler och därav bli mikroproducenter av solenergi. var med och drev igenom investeringsstödets höjning i samarbete med regeringen under förra mandatperioden och vi menar att stödet har haft mycket bra utfall. Vi menar därför att det är viktigt att stödet fortsätter att finnas så länge det är effektivt. 5.1 Skapa nationella planeringsmål I finns inte något klart planeringsmål för solceller och har heller inte fått något särskilt uppdrag att ta fram ett sådant i sin strategi. Om det inte finns något uppsatt mål försvåras ambitionshöjningar. vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin även i . Vi vill ha mer ren energi och nya gröna jobb. För detta krävs i det korta perspektivet öronmärkta stöd och på långsiktiga styrmedel. Med planeringsmål får branschen och hushållen en tydlig signal om att solenergi är värt att satsa på. Regeringen bör inrätta nationella planeringsmål för solel och solvärme. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det svenska elnätet är uppbyggt av tre olika nivåer – lokala elnät, regionala elnät och stamnät. De flesta elanvändare är anslutna till ett lokalt elnät, som i sin tur är anslutet till ett regionalt elnät. De regionala elnäten är i sin tur anslutna till stamnätet. Stamnätet ägs av staten och förvaltas av . Regionnäten och lokalnäten förvaltas i stället via s.k. koncession, dvs. att staten gett en aktör möjlighet att driva, underhålla och förvalta nätet. Regionnäten ägs till största delen av tre bolag: Eon, och Ellevio. Det finns ungefär 160 lokala elnätsföretag i , men hur stora områden de hanterar varierar stort. En del mindre företag förvaltar ledning, medan andra äger tusentals mil. Elproduktionen behöver ses som en del av samhällets infrastruktur, som vi gemensamt bygger upp utifrån samhälleliga mål. För är det väsentligt att elnätet är ägt av samhället genom exempelvis stat eller kommun. Den tekniska energiomställningen av energisystemet, med exempelvis småskalig energiproduktion, förändrar ägande- och produktionsstrukturerna så att framtidens energikonsumenter är framtidens energiproducenter. Därför behöver nätet som länkar dem samman ägas av det offentliga och inte begränsas av privata ägarintressen. Den avreglering som gjordes har inte lett till vare sig lägre priser eller större trygghet för konsumenterna, tvärtom. Det är tydligt att elmarknaden behöver göras om i grunden. Regeringen bör utreda möjligheten att göra det svenska elnätet samhällsägt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utbyggnaden av stamnätet för el i är kraftigt eftersatt och stora delar av det existerande nätet behöver förnyas. finns ett stort problem med flaskhalsar i överföringen av elen till konsumenterna genom elnäten.