mot · H8023128 · 2020-10-06 00:00:00 — Investera i – förslag till statsbudget 2021 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar till och (avsnitt 24.1). godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt vad som anförs i motionen (avsnitt 24.8) samt ställer sig bakom att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning och tillkännager detta för regeringen. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt vad som föreslås i motionen (avsnitt 24.9). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt vad som föreslås i motionen (avsnitt 24.6). godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt vad som föreslås i motionen (avsnitt 24.7). 2 Den makroekonomiska utvecklingen 2.1 Konjunkturläget i omvärlden 2.3 Coronapandemin, osäkerhet i prognosen 3 Förutsättningar för ekonomisk stimulans 3.1 Det finanspolitiska ramverket 3.2 Svensk statsskuld ur ett internationellt perspektiv 3.3 Lärdomar från tidigare kriser 4 Inriktning för den ekonomiska politiken 5 Uppstart – Investera i 5.1 Centralt administrerat stöd till hushållen 5.1.3 Ett statligt engångsstöd 5.1.4 Direkta och indirekta effekter 5.2 Nedsättning av arbetsgivaravgiften 5.4 Satsningar på välfärden 5.6 Investeringar i transportinfrastrukturen 5.7 Rättsväsendet som ekonomisk stimulansåtgärd 5.8 Offentligfinansiell effekt av de ekonomiska stimulanserna 6 Kommuner och regioner i ekonomisk kris 6.1 En förstärkning av det kommunala utjämningssystemet 6.3 Indirekta effekter och minskade utgifter 6.4 En kraftfull förstärkning av kommunsektorn 6.5 Välfärd och medborgarskap 7 Sjukvård och omsorg 7.2 Vårdgarantikansli och nationell väntelista 7.3 Hälso- och sjukvårdens beredskap 7.4 Personal inom regional sjukvård och äldreomsorg 7.5 Tillgång till vaccin och läkemedel 8.1 Mer resurser till brottsbekämpning 8.2 En betald polisutbildning, på riktigt 8.3 Avlastning och understöd 8.4 Flaskhalsar ska byggas bort 8.5 Ett riktigt brottsofferperspektiv 9.1 Sänkt skatt på bensin och diesel 9.2 Nej till miljöskadlig biodiesel 9.4 Nej till försämrat reseavdrag 9.5 Avskaffad bonus–malus 9.6 Satsningar på infrastruktur 9.7 Coronastöd till kollektivtrafiken 10.1 Högre pensionsavsättningar i stället för högre pensionsålder 10.2 Nej till återinförd pensionärsskatt 10.3 Höjt grundskydd för pensionärer 10.4 Underlätta privat pensionssparande 10.5 Sänkt skatt på investeringsparkonton och kapitalförsäkringar 11 Grundtrygghet för barnfamiljer 11.1 Stärk de socioekonomiskt svaga barnfamiljerna 11.2 Bidrag till förstföderskor 11.3 Graviditetsdagar och mödravårdsbesök 11.4 Barnpension och efterlevandestöd 12 Trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 12.1 Rehabilitering före utförsäkring 12.2 Höjt tak för bostadstillägg för den med sjukersättning 12.3 Sjukersättning för ökad trygghet och rehabilitering 12.4 Flyktingundantaget i sjuk- och aktivitetsersättningen 13 Jobb och tillväxt 13.1 Statligt finansierad a-kassa 14 Lands- och glesbygd 14.1 Satsning på areella näringar 14.2 Prioritera svenskt jordbruk 15.1 Slopat karensavdrag och förskolemiljard 15.2 Höjd status för läraryrket 15.4 Tvååriga praktiska gymnasier 15.6 Kvalitetssatsning på högskolor och universitet 16 Miljö, energi och minskade utsläpp av växthusgaser 16.3 Avskaffa skatten på avfallsförbränning 19 Kultur och sammanhållning 19.2 Kulturlotsar och Sverigecenter 20.1 Ytterligare sänkt fastighetsavgift för utsatta grupper 20.2 Klassificera studentbostäder som elevhem 20.3 Skatt vid andrahandsuthyrning 20.4 Ökad trygghet i utsatta områden 21.1 Nej till återinförd pensionärsskatt 21.5 Sänkt skatt på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar 21.6 Lägre skatt på bensin och diesel 21.9 Avskaffad skatt på plastpåsar 21.10 Avskaffad skatt på avfallsförbränning 21.11 Avskaffad bonus–malus 21.12 Nej till justerad förmånsbeskattning av tjänstebil 21.14 Slopad förmånsbeskattning av sjukvård 23 Tabeller per utgiftsområde 23.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 23.3 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 23.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 23.5 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 23.6 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 23.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 23.8 Utgiftsområde 8 Migration 23.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 23.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 23.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 23.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 23.13 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 23.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 23.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd 23.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 23.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 23.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 23.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt 23.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 23.21 Utgiftsområde 21 Energi 23.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 23.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 23.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv 23.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 23.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 23.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 24 Statsbudgeten och den offentliga sektorn 24.1 Utgiftstak för staten 24.3 Statsbudgetens saldo och statsskuld 24.4 Den offentliga sektorns finanser 24.6 Förslag till utgiftsramar 24.7 Förslag till utgiftsramar –2023 24.8 Beräkning av statsbudgetens inkomster 24.9 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2023 har antagit tio extra ändringsbudgetar för att hantera akuta problem kopplat till covid-19. Dessa har varit nödvändiga, dels för att väga upp för intäktstapp som är direkt relaterade till de införda restriktionerna, dels för att säkerställa att välmående företag kan fortsätta verksamheten när restriktionerna lyfts. Det krävs dock ytterligare åtgärder för att hantera de långtgående problemen för ekonomin i allmänhet och arbetsmarknaden i synnerhet. Regeringens svar har varit att använda utrymmet i budgeten för att köpa medhåll från stödpartierna. har fått miljarder, bland annat för att öka cyklandet, för ineffektiva klimat- och miljösatsningar samt för investerings- och effektiviseringsstöd som ingen efterfrågar. Liberalerna har fått miljarder för verkningslösa integrationsåtgärder och tillfälliga skattesänkningar som inte ger en krona mer i plånboken för någon . har fått miljarder för riktade satsningar mot unga och nyanlända som skapar alldeles för få jobb till en alldeles för hög kostnad. På andra sidan behöver symbolpolitiken finansiering. Skatt på plastpåsar, skatt på vitvaror, skatt på avfallsförbränning, skatt på flyg, skatt på att åka bil. Inget område är fredat från den ständiga jakten på nya intäktskällor. Skatt på kläder och skor samt skatt på att ta en kaffe på vägen till jobbet finns med i planeringen. väljer en annan inriktning för den ekonomiska politiken. Vi säger nej till regeringens ineffektiva åtgärder för att i stället satsa på sådant som stimulerar köpkraft, jobbskapande och tillväxt – på riktigt. I vårt förslag till budget går vi fram med breda, generella skattesänkningar på att anställa och behålla personal. Vi går fram med resurstillskott till hela rättsväsendet för att stärka tryggheten, med tidigareläggning av infrastrukturprojekt för att skapa långsiktig tillväxt samt med förstärkningar till kommuner och regioner. Inte bara för att hantera problemen som uppstått i sviterna av pandemin, utan också för att permanent höja ambitionsnivån i välfärden. Sammantaget innebär förslag till budget att ekonomin för alla svenska medborgare stärks och att näringslivet får den stimulans som krävs för att kugghjulen ska börja snurra igen. Vårt förslag innebär också att kommunerna och regionerna får efterlängtade tillskott för att hantera vårdskulden och täcka sina pandemirelaterade kostnader. Därutöver stärks rättsväsendet markant för att motarbeta gängkriminaliteten. Vi satsar också på upprustning och utbyggnad av väg och järnväg. Allt detta och mer därtill som vi betalar av statsskulden i en snabbare takt än regeringen så att vi kan vara beredda när nästa kris drabbar . Det hela möjliggörs genom politiska prioriteringar som regeringen inte vill göra, eller mäktar med, såsom exempelvis ett bantat bistånd eller slopande av ineffektiva integrationsåtgärder. I kristider behöver vi påminnas om att det finns då krisen är över, då livet återgår till det normala. Vi ska dock inte låta den här krisen gå till spillo. Vi ska nyttja den för att stärka landet, infrastrukturen, tryggheten och folket. Vi ska investera i . 2 Den makroekonomiska utvecklingen Coronapandemin har med full kraft slagit mot det svenska samhället. Det gäller såväl direkt smittspridning, insjuknanden, dödsfall, sjukskrivningar, karantän, psykisk ohälsa till följd av isolering, extraordinär belastning på sjukvården och avskurna förbindelser med utlandet som indirekta – men icke desto mindre dramatiska – effekter på ekonomi och arbetsmarknad. Världsekonomin, som redan före utbrottet av covid-19 tyngdes av hög offentlig skuldsättning och eskalerande handelskonflikter, har haft kraftiga fall i den ekonomiska aktiviteten med stora ökningar av offentliga utgifter och ekonomiska stimulanser som följd. Nya smittspridningsvågor kan inte uteslutas, vilket medför risker att krisen blir långdragen både för världsekonomin och, direkt eller indirekt, för den svenska ekonomin. har dock goda förutsättningar och ett stort handlingsutrymme att motverka en nedgång i den ekonomiska aktiviteten. Den offentliga sektorns skuldsättning är internationellt sett låg, även om den nu kommer att öka, vilket ger ett förhållandevis stort utrymme för ekonomisk stimulans. 2.1 Konjunkturläget i omvärlden var utsikterna för den globala ekonomin mindre goda. Tillväxten i omvärlden utvecklades svagare än åren , global BNP ökade , vilket är en nedgång från . Det var då den lägsta globala tillväxtökningen för ett enskilt år sedan finanskrisen. Avmattningen 2019 berodde bland annat på ökad politisk osäkerhet och upptrappade handelskonflikter åtföljt av en svagare ekonomisk aktivitet än förväntat i de utvecklade länderna, i synnerhet eurozonen, och i vissa stora utvecklingsekonomier. Coronapandemin har inneburit stora påfrestningar för världsekonomin. Efter kontinuerliga revideringar av förväntad tillväxt beräknas samtliga regioner stå inför en negativ tillväxt , även om det finns skillnader mellan enskilda ekonomier där länder beroende av sektorer som turism och olja har drabbats hårdare. Tabell 1 Tillväxtprognos omvärlden, årlig procentuell förändring av real BNP –8,0 –10,2 –7,8 –12,5 –12,8 –12,8 –5,8 –10,2 –8,4 –3,0 –0,8 –4,5 –4,9 Källa: IMF, World Economic Outlook Update, . har visat upp historiskt höga siffror över nyanmälda arbetslösa. , när restriktionerna infördes och stora delar av ekonomin stängdes ner, ökade antalet nyanmälda arbetslösa till 6,9 miljoner under den värsta veckan, vilket kan jämföras med det tidigare rekordet på 695 000 nyanmälda arbetslösa – . har antalet nyanmälda arbetslösa och antalet amerikaner som får arbetslöshetsunderstöd sjunkit kontinuerligt, men är fortfarande på nivåer som är långt mycket högre än under bolånekris 2007–2009. Bortom pandemirelaterade risker har spänningarna mellan och trappats upp på flera fronter som oljepriset är på fortsatt låga nivåer. Eurozonen har genomgått en historisk avmattning sedan covid-19 började spridas, med restriktioner som följd. minskade BNP jämfört med föregående kvartal, följt av en ännu större minskning . Efter vad som inte kan beskrivas som annat än en kollaps förväntas tillväxten i eurozonen återhämta sig , delvis med stöd av en expansiv penning- och finanspolitik men även till följd av lättade restriktioner. Medan prognoserna pekar på en negativ tillväxt förväntas tillväxten öka , även om prognoserna präglas av stor osäkerhet. Arbetslösheten i EU har ökat , men mindre än i övriga världen till följd av att ett större antal länder har nyttjat korttidspermittering. Svensk ekonomi var på väg in i en avmattningsfas, med historiskt svag tillväxt och nedjusterad förväntad tillväxt. Läget förvärrades drastiskt i samband med att smittspridningen av covid-19 ökade i slutet av , vilket gav uttryck i bland annat barometerindikator som mäter det aktuella stämningsläget i den svenska ekonomin. sjönk indikatorn, som sammanfattar svar från både företag och hushåll, till lägre nivåer än den lägsta nivån under finanskrisen och utgjorde det största fall som någonsin observerats. Därefter har indikatorn stigit för varje mätning, även om indikatorns nivå visar på ett betydligt svagare stämningsläge än normalt i ekonomin. Figur 1 Indikatorer i Konjunkturbarometern Medan förväntningarna i tillverkningsindustrin är högre än det historiska genomsnittet, där framför allt företagens högre förväntningar på framtida produktion står för en stor del av uppgången, är tjänstesektorn fortsatt utsatt, där fler företag uppger att efterfrågan faller än att den ökar, och där förväntningarna på efterfrågan har minskat. Vidare rapporterar en stor andel av företagen om personalneddragningar och minskade försäljningspriser. Figur 2 Tillväxt, BNP, 2019–2023, andel i procent Svensk ekonomi såg ett tydligt tapp i aktivitet , och särskilt där nedgången i BNP är den största som någonsin uppmätts sedan mätningarna inleddes . Därefter har aktiviteten ökat och de flesta indikatorer visar på att konjunkturen nådde sin botten . Sammantaget förväntas BNP falla för att därefter stiga – vilket är en uppskrivning jämfört med tidigare prognoser, även om det råder stor osäkerhet beroende på hur pandemin utvecklas. Den lågkonjunktur som har inletts förväntas dock bli långvarig, där återhämtningstakten till stor del beror på vilka stimulansåtgärder, och deras omfattning, som införs. För att förbättra förutsättningarna för en snabb återhämtning krävs det åtgärder som riktar sig mot de utsatta sektorerna – däribland hushållen, tjänstesektorn samt bygg- och anläggningsverksamheten. Det kommer även att ha en stor inverkan på sysselsättningsnivån framgent. Arbetslösheten i är på fortsatt höga nivåer, och har ökat kraftigt, jämfört med andra EU-länder och förväntas enligt senaste prognos uppgå till för att därefter öka till . ligger för stunden långt över EU:s genomsnittliga arbetslöshet, och ytterligare ett steg bort från regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Matchningen, mellan arbetssökandes kompetens och företagens kompetensbehov, på svensk arbetsmarknad är fortsatt problematisk. Diskrepansen beror inte främst på förändrad efterfrågan hos arbetsgivarna utan att gruppen arbetslösa i allt större utsträckning består av lågutbildade och utrikes födda. har, både på kort och på lång sikt, misslyckats med att få nyanlända att anpassa sig till svensk kultur och svensk arbetsmarknad, vilket inneburit en högre jämviktsarbetslöshet och sämre offentliga finanser samt en risk för ett permanent utanförskap och segregerad arbetslöshet. Figur 3 Arbetslöshet i EU, , andel i procent Gapet i arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda är fortsatt stort. var det relativa arbetslöshetstalet för inrikes födda i åldern 20–, motsvarande siffra för utrikes födda uppgick till [1]. Nyanlända från vissa delar av och står ut särskilt. I ett läge där högkonjunktur övergått till lågkonjunktur, med högre arbetslöshet som följd, parallellt med en fortsatt automatisering och digitalisering, med minskad efterfrågan på okvalificerad arbetskraft som följd, är det rimligt att anta att gruppen utrikes födda är särskilt utsatt. De riktade åtgärder som nuvarande och tidigare regeringar genomfört har visat sig vara verkningslösa för att minska gapet. Det blir alltmer tydligt att mer behöver göras för att få nyanlända att anpassa sig till den svenska arbetsmarknaden i stället för ytterligare försök med att anpassa den svenska marknaden efter nyanlända. KPIF-inflationen, där effekten av ändrade bolåneräntor är borträknad, noterades till . Inflationsförväntningarna hos arbetsmarknadens parter är därutöver fortsatt låga. Detta, tillsammans med låga räntor i omvärlden, försvårar möjligheter att långsamt börja höja reporäntan, vilket i sin tur begränsar penningpolitikens möjligheter att hantera krisen. 2.3 Coronapandemin, osäkerhet i prognosen Medan ekonomiska politik tar sin utgångspunkt i scenariot som beskrivs ovan är osäkerheten stor där ett antal faktorer, både globala och lokala, kan påverka den ekonomiska utvecklingen i en mer positiv eller negativ riktning. Coronapandemin har haft en direkt påverkan på ekonomin där produktionen för varor och tjänster har minskat kraftigt, både till följd av förändrade beteendemönster hos företag och människor men även på grund av restriktioner och andra åtgärder som införts för att begränsa smittspridningen. () har framhållit att den enda möjligheten att hejda virusutbrottets framfart är genom vaccinering. Trots att det finns ett hundratal vaccin under utveckling, där flera testas inom ramen för kliniska studier, är det inte säkert att det kommer gå snabbt att få fram en variant godkänd för bred användning varpå pandemin kommer att ha en negativ inverkan på den ekonomiska aktiviteten. Vid ytterligare smittspridningsvågor riskerar den ekonomiska nedgången att fördjupas ytterligare, antingen på grund av förlängda restriktioner i eller återinförda restriktioner i omvärlden, där konkurser leder till att leverans- och värdekedjor förstörs samt en minskad sysselsättning. På andra sidan finns en möjlighet att smittspridningen avtar snabbare än förväntat eller att den ekonomiska utvecklingen i omvärlden ökar till följd av nya stödpaket – vilket skulle gynna svensk exportindustri. 3 Förutsättningar för ekonomisk stimulans var svensk ekonomi på väg in i en avmattningsfas med avtagande sysselsättningstillväxt och ökad arbetslöshet, även om finanspolitiken låg i linje med överskottsmålet. har beslutat om att införa en rad åtgärder för att skydda företag och arbetstillfällen, snarare än att verka som stimulansåtgärder, med avsikten att utsatta företag ska överleva en period med svag efterfrågan och för att förhindra stigande arbetslöshet. Åtgärderna kan även ses i avseendet att de ska minska risken för att fallet i realekonomisk aktivet ska sprida sig till finans- och fastighetssektorn och orsaka en finansiell kollaps i likhet med finanskrisen –2009. De beslutade åtgärderna har inneburit en försvagning av de offentliga finanserna, men innebär inte på något sätt att utrymmet för fortsatt ekonomisk stimulans är förbrukat. 3.1 Det finanspolitiska ramverket Det finanspolitiska ramverket är ett verktyg som ska se till att finanspolitiken är långsiktigt hållbar och transparent och har sedan införandet varit avgörande för den goda utvecklingen av offentliga finanser. Centrala för ramverket är de budgetpolitiska målen: överskottsmålet, skuldankaret, utgiftstaket och balanskravet för kommunerna. I händelse av en kris finns det utrymme att agera utan att det står i konflikt med det finanspolitiska ramverket; det finns varken juridiskt bindande gränser eller formella sanktioner. Att vidta åtgärder som leder till stora avvikelser från överskottsmålet eller skuldankaret, eller till att utgiftstaket måste höjas, innebär inte att ramverket har slutat gälla. Det bör i stället bedömas så att flexibiliteten i ramverket nyttjas i den utsträckning som är tillåtet och i enlighet med delar av det finanspolitiska ramverkets syfte – att skapa en finansiell buffert som kan användas i händelse av en djup lågkonjunktur eller oförutsedd kris. Figur 4 Statens finansiella sparande, miljarder kronor Den pågående pandemin har haft en stark negativ påverkan på svensk ekonomi, en utveckling som riskerar att bli särskilt allvarlig om det inte vidtas kraftiga åtgärder för att förhindra att krisen sprider sig till fler delar inom ekonomin. Vid denna akuta kris måste flexibiliteten i det finanspolitiska ramverket nyttjas fullt ut, även om det på finns ett behov av att återgå till en strikt finanspolitisk disciplin, med avsikten att stärka förutsättningarna att kunna hantera framtida lågkonjunkturer eller oförutsedda kriser med samma finansiella handlingsfrihet som finns . 3.2 Svensk statsskuld ur ett internationellt perspektiv Riktmärket för hur stor den konsoliderade bruttoskulden ska vara på lång sikt utgörs av det så kallade skuldankaret, den konsoliderade skulden för hela den offentliga sektorn, även kallat Maastrichtskulden. Skuldankaret är fastställt till att bruttoskulden ska vara av BNP. Vid en avvikelse på för det senast avslutade, innevarande eller nästkommande året, ska regeringen förklara för varför skulden avviker från riktmärket samt vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att skulden ska återgå till stipulerade nivåer. I prognos för den ekonomiska utvecklingen beräknades den offentliga sektorns skuldsättning öka till av BNP [2]. Trots att statsskulden kommer att öka till följd av åtgärder som vidtas på grund av coronapandemin är den svenska statsskulden låg ur ett internationellt perspektiv. Det skuldkriterium som EU-länderna är bundna av stipulerar att Maastrichtskulden inte får överstiga av BNP. Figur 5 Utvecklingen av statsskuld och Maastrichtskuld och genomsnittlig Maastrichtskuld för EU27, procent av BNP Källa: Riksgälden samt . Det bör dock framhållas att även om det finns utrymme att öka statsskulden är det inte nödvändigtvis önskvärt. En hög skuldsättning riskerar att leda till högre räntor, vilket i sin tur försvårar för landet att betala tillbaka sina skulder. Vissa studier visar på att risken ökar vid ett visst tröskelvärde som uppskattas till cirka 60–av BNP. Därutöver begränsar en hög offentlig skuld möjligheten att sätta in finanspolitiska åtgärder och kan dämpa olika åtgärders effektivitet då marknaden uppfattar att det finns en hög framtida risk till följd av stora budgetunderskott. Det finns inga entydiga svar på hur ett lands skuldnivå påverkar den ekonomiska utvecklingen, eller vad som är en optimal nivå på statsskulden. Däremot visar flertalet empiriska studier att det saknas ett samband, eller finns ett positivt samband, mellan skuld och tillväxt upp till cirka 90–av BNP samt att om skuldkvoten utökas och ett land har återkommande budgetunderskott kan det ha en negativ inverkan på tillväxten[3][4]. Sammantaget går det att konstatera att har utrymme för att utöka statsskulden för att kunna vidta extrema åtgärder för att hantera de extrema förhållanden som coronakrisen har inneburit, utan att överstiga EU:s skuldkriterium samt fortfarande ha en god marginal till statsskuldsnivåer som riskerar att ha en negativ inverkan på BNP-tillväxten. 3.3 Lärdomar från tidigare kriser har tidigare genomlidit ekonomiska kriser, där konsekvenser för näringslivet och effekten av olika ekonomiska stimulansåtgärder undersökts och utvärderats. Medan coronapandemin är en unik kris, då den påverkar både utbud och efterfrågan, finns det generella lärdomar att dra från tidigare. Coronapandemin har vissa likheter med finanskrisen –2009. Det var då oklart hur långvarig krisen skulle vara och hur den skulle slå mot olika branscher och regioner. 2012 fick Tillväxtanalys i uppdrag av regeringen att undersöka konsekvenserna av finanskrisen för det svenska näringslivet och effekten av näringspolitiken som sattes in för att möta krisen. [5] Bland lärdomarna och rekommendationerna med bäring på framtida insatser inom det näringspolitiska området framkommer bland annat: Att befintliga strukturer bör nyttjas för att insatserna snabbt ska nå den tilltänkta målgruppen.