mot · H7023605 · 2020-04-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2019/20:100 ekonomiska vårproposition Utbrottet av coronapandemin har förändrat många människors liv, och runt om i hela världen brottas såväl enskilda individer som beslutsfattare med olika utmaningar. Sjukvården och andra samhällsviktiga instanser gör sitt yttersta för att rädda liv och se till att samhället fungerar. För många är detta en orolig tid. Vi oroas över nära och kära som är i riskgrupperna och sörjer de som mister livet. Vi oroas över att förlora jobbet eller att inte kunna betala hyran i arbetslöshetens spår. Vi vet inte när det kommer att ta slut eller hur tillvaron kommer att vara när det väl är över. Ett robust samhälle med en stark välfärd som garanterar ekonomisk trygghet vid sjukdom och arbetslöshet, med en välfungerande och välfinansierad sjukvård och äldreomsorg, är bättre rustat att möta såväl de direkta som de indirekta konsekvenserna av coronavirusets spridning. är bättre rustat än många andra länder. De senaste årtiondenas nedskärningar i välfärden och nedmonteringen av trygghetssystemen har dock försämrat våra förutsättningar avsevärt. vill vända den utvecklingen. Vi vill bygga ett starkare samhälle som klarar av att ta hand om sina invånare oavsett om krisen är global och drabbar oss alla eller om den är personlig och bara drabbar dig. Denna motion är svar så här långt på krisen. I motionen presenterar vi vad som behöver göras utöver det som regeringen har gjort. står i huvudsak bakom de insatser regeringen har presenterat och har även varit delaktiga i att förbättra dem. Regeringens åtgärder med anledning av coronakrisen består dels av förslag för att hantera smittspridningen och hälsoeffekterna av viruset, dels av åtgärder för att motverka de ekonomiska effekterna när stora delar av ekonomin stängs ned. Totalt sett så efterfrågar dock ett mer balanserat svar på den ekonomiska krisen. Företagen har fått stora omfattande stöd, och mer förväntas komma som sjukvården, äldreomsorgen och Arbetsförmedlingen går på knäna på grund av otillräckliga resurser. Krispolitiken får inte bidra till ökade klyftor utan bör utformas så att den bidrar till ett mer robust och starkare samhälle. Den ekonomiska krisen slår också hårt mot landets kommuner och regioner, dels i form av fallande skatteunderlag, dels i form av stigande kostnader. Regeringen planerar i praktiken för stora nedskärningar och skjuter inte till de pengar som behövs. Regeringens egna siffror visar att det fattas för att klara av de kostnadsökningar som följer av den demografiska utvecklingen. Motsvarande siffra är hela 30 miljarder. De anställda som sliter hårt inom välfärden, i vård, omsorg, förskola och skola, ska inte behöva mötas av ytterligare nedskärningar när coronakrisen är över. anser att de i stället bör tackas med bättre arbetsvillkor, fler kollegor, högre löner och bättre arbetsmiljö. Det bedömer vi att det finns ett stort folkligt stöd för. föreslår därför att kommunsektorn tillförs i form av generella statsbidrag. Stora ansträngningar måste också göras inom ramen för arbetsmarknads- och utbildningspolitiken när många nu förlorar sina jobb. Arbetsmarknadspolitiken bör inriktas mot bristyrken. Sjukvården och äldreomsorgen står inför mycket stora rekryteringsbehov . Många av de som förlorar jobben bör beredas tillfälle till utbildning för yrken inom dessa sektorer. Den planerade privatiseringen av stora delar av arbetsmarknadspolitiken måste stoppas. För att möta behoven av personal och omskolning föreslår bl.a. en utbildningssatsning på totalt för vård- och omsorgspersonal, åtgärder för att tillfälligt kunna öka antalet anställda i vården samt en pott för uppsagda lokalvårdare som kan avlasta befintlig personal och stärka insatserna för att minska smittspridning i offentlig verksamhet. Vidare föreslår vi en ökning om av Arbetsförmedlingens anslag, detta för att ge Arbetsförmedlingen förutsättningar att kunna hantera den snabbt stigande arbetslösheten och erbjuda de arbetslösa stöd och utbildning. Många av dem som sliter inom framför allt äldreomsorgen är timanställda. För att minska risken för spridning av coronaviruset uppmanas alla att stanna hemma vid minsta sjukdomssymtom. Därmed är det extra viktigt att det finns ett ekonomiskt skydd för de som av denna anledning inte kan arbeta. Vi vill därför att det inrättas en tillfällig sjukpenning för de timanställda som inte har rätt till sjuklön. Vi avsätter för att möjliggöra detta. Vi vill även att karensavdraget slopas permanent. kommer inte att bli som vanliga somrar. Fler än vanligt kommer att spendera sin semester i och i sitt närområde, i många fall med en betydligt mindre semesterkassa än i normala fall. Det finns dock mycket att upptäcka och uppleva i och i närområdet, men också mycket vi kan göra för att sommaren och semestern ska bli ännu bättre som vi skapar fler välbehövliga anställningstillfällen samt ger stöd till förenings- och kulturlivet. För att ge alla förutsättningar för en fin och upplevelserik sommar föreslår ett omfångsrikt sommarpaket för hemester om . Det organiserade civilsamhället spelar en viktig roll både för enskilda personer och för samhället i stort. Coronakrisen riskerar att påverka civilsamhället mycket negativt ekonomiskt sett, varmed anser att civilsamhällesorganisationerna bör få behålla sina bidrag och anslag trots inställd och försenad verksamhet, samt att de tillförs som ett akut krisstöd. För företagen inrättar vi en företagsakut samt har tagit fram ett företagspaket som bl.a. innebär att småföretag räntefritt ska kunna låna pengar via . För att inga gymnasieelever ska behöva gå hungriga föreslår att studiebidraget för landets gymnasieelever höjs med gymnasieskolorna är stängda. Det utökade studiebidraget bör betalas ut retroaktivt för den period som gymnasierna är stängda. avsätter för detta ändamål. offentliga finanser är mycket starka. Regeringen bör utnyttja detta fullt ut för att rädda företag, hålla uppe sysselsättningen och investera för framtiden. Vi behöver investera i grön omställning, infrastruktur, energieffektivisering och ny teknik för att ställa om ekonomin i en mer klimatvänlig riktning. presenterar i denna motion ramarna för hur ett sådant investeringsprogram bör se ut. föreslår även en rad olika investeringar och ekonomiska stimulanser på kort sikt. Det handlar bl.a. om att öka investeringarna i nattågsfordon, tidigarelägga investeringar i , stimulera byggande av hyresrätter samt verkställa planerna för ett fossilfritt . tycker att det är hög tid att inleda en diskussion om hur krisens bördor ska fördelas och betalas. Företag och kapitalägare – de som främst varit föremål för de olika stödpaketen – måste i större utsträckning vara med och betala för välfärden och de investeringar som måste göras. har det minst omfördelande skattesystemet bland EU:s kärnländer. Den främsta förklaringen till detta är våra obefintliga eller mycket låga skatter på förmögenheter, fastigheter, arv och gåvor samt kapitalinkomster. För att få ett samhälle som håller ihop och för att finansiera de stora resurstillskott som välfärden behöver och de investeringar som den gröna omställningen kräver behöver dessa skatter återinföras och höjas. Genom höjda skatter omfördelar vi privat konsumtion till offentlig konsumtion. På så sätt omfördelar vi också makt och resurser och ökar det gemensammas del av ekonomin. För att uppnå ett jämlikt samhälle krävs en radikal omläggning av skattepolitiken. 2 Förslag till riksdagsbeslut 4 Det ekonomiska läget 5 Regeringens åtgärder mot coronakrisen 6 Riktlinjer för den ekonomiska politiken 7 förslag på ytterligare åtgärder 7.1 välfärden – tillskott till kommunsektorn 7.2 Inrätta en företagsakut 7.3.1 Tillfälligt öka antalet anställda inom vården 7.3.2 Bättre samordning av vårdens resurser 7.4 Insatser mot smittspridning i äldreomsorgen 7.4.1 Stöd till företag att producera den skyddsutrustning välfärden behöver 7.4.2 Taxiresor för anställda inom vården och äldreomsorgen 7.5 Gör det lättare att få försörjningsstöd 7.8 Uppsagda lokalvårdare mot smittspridning 7.11 Coronakrisens påverkan på migrationspolitiken 7.13 Ökat stöd till hemlösa 7.15 Utbildningssatsning för att lyfta och välfärden ur krisen 7.16 Sommarpaket för hemester 7.18 Stöd till civilsamhället 7.19 Coronakrisen och internationell solidaritet 7.20 Förstärkningar av sjöfart och järnväg 7.20.2 Slopad banavgift för tågföretagen 7.20.3 Tillfälligt slopade farledsavgifter 7.20.5 Flexibel investeringspott för hållbara godstransportlösningar 7.20.6 Statlig finansiering av ERTMS-ombordutrustning 7.20.7 Utbildningssatsning järnväg och sjöfart 7.21 Ekonomiska stimulanser med anledning av coronapandemin 7.21.1 Genomför försök med regionala center för beredskapslivsmedel 7.21.2 Öka investeringarna i nattågsfordon 7.21.3 Stöd för bredband till landsbygden och bredbandsutbyggnad 7.21.4 Tidigarelägga investeringar i 7.21.5 Stimulans för fler hyresrätter nu 7.21.6 Digitalisering i större skala hos kulturarvsinstitutioner 7.21.7 Verkställ planer för ett fossilfritt 7.23 Krissjukpenning för timanställda 7.25 Ge personalen chans att rädda nedläggningshotade företag 7.26 Stöd för lanthandeln/gränshandeln 7.27 Mer tillgängliga stödlinjer för de som behöver någon att prata med 8 Investeringsplan för framtiden 8.2 Bostäder och byggande 9 Skattepolitik efter krisen 2 Förslag till riksdagsbeslut godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 6–9 i motionen). Utbrottet av covid-19 har präglat allt från nyhetsrapportering till arbete och vardagsliv . Coronapandemin har inneburit en drastisk och omvälvande förändring av tillvaron för de allra flesta människor. Runt om i världen har olika insatser gjorts för att förhindra och stoppa virusets framfart och spridning, som sjukvården kämpar med att vårda patienter som blivit svårt sjuka i covid-19. Hur länge coronaviruset kommer att fortsätta att utgöra ett hot mot liv och hälsa samt hindra oss från att leva våra normala liv vet vi ännu inte. Inte heller vet vi hur livet kommer att se ut när krisen är förbi. Det vi vet är att denna kris, precis som alla andra kriser, drabbar de mest utsatta allra hårdast. Äldre och personer med sviktande hälsa löper störst risk att mista livet. De med små eller inga marginaler drabbas hårdast när arbete och inkomst försvinner. De som inte kan jobba hemifrån löper störst risk att smittas. Vi måste göra allt vi kan för att förhindra smittspridning till riskgrupperna. I dessa tider är vi många som är oroliga för de vi älskar, för nära och kära i riskgrupper. Vi undrar när vi ska få träffa dem, vi oroar oss över hur många som ska förlora jobbet och hur det ska gå för vår egen ekonomi och för samhället i stort. Den oron och rädslan delar vi med resten av världens befolkning. En annan aspekt av spridningen av coronaviruset, dess samhällseffekter och konsekvensen av att allt fler är hemma med ett begränsat umgänge, är att kvinnor och barn som lever med våldsamma män riskerar att drabbas hårt. Isolering och ekonomisk kris kan trigga våldet, som det är känt att våld mot kvinnor och barn vanligtvis eskalerar och sammanhängande ledigheter, som jul- och nyårshelgerna, när mycket tid spenderas i hemmet. Kvinnor och barn som utsätts för mäns våld måste få stöd både från det offentliga och från särskilda specialistverksamheter. Olika samhällsmodeller möter kriser på olika sätt. Ett robust samhälle med en stark välfärd som garanterar ekonomisk trygghet vid sjukdom och arbetslöshet, med en välfungerande och välfinansierad sjukvård och äldreomsorg, är bättre rustat att möta såväl de direkta som de indirekta konsekvenserna av coronavirusets spridning. är bättre rustat än många andra länder. De senaste årtiondenas nedskärningar i välfärden och nedmonteringen av trygghetssystemen har dock försämrat våra förutsättningar avsevärt. vill vända den utvecklingen. Vi vill bygga ett starkare samhälle som klarar av att ta hand om sina invånare oavsett om krisen är global och drabbar oss alla eller om den är personlig och bara drabbar dig. 4 Det ekonomiska läget Spridningen av coronaviruset och de smittskyddsåtgärder som vidtas leder till mycket stora negativa ekonomiska effekter på ekonomins såväl utbuds- som efterfrågesida, i och i omvärlden. Många länder har stängt ned stora delar av ekonomin och infört kraftiga reserestriktioner för såväl varor som personer. Detta leder till enorma produktionsstörningar när globala leverenskedjor stannar av. Än värre drabbas den inhemska tjänstesektorn. I syfte att hindra smittspridningen stannar folk hemma och går inte på restauranger eller handlar i butiker. Stora delar av världens ekonomier har mer eller mindre stått stilla . Detta har resulterat i en kraftig ökning av antalet varsel och av antalet arbetslösa. Den ekonomiska aktiviteten begränsas alltså både av minskad efterfrågan och av begränsningar i produktionsförmågan. Det är mycket svårt att veta hur pandemin kommer att utvecklas. Detta leder till stor osäkerhet bland företag och konsumenter, vilket minskar den ekonomiska aktiviteten ytterligare. Bnp beräknas falla med . Det blir det kraftigaste fallet som någonsin uppmätts. I vårpropositionen räknar regeringen med ett bnp-fall på . Antalet varsel ligger på rekordnivåer (se figur 1 nedan). är det främst arbetsgivare inom de privata tjänstebranscherna som varslat personal, men risken är uppenbar att varslen sprider sig till tillverkningsindustrin. Figur 1 Antal varsel Tusental personer, månadsvärden barometerindikator, som sammanfattar stämningsläget från både företag och hushåll, föll med hela 34 enheter från 92,5 till 58,6 . Fallet är det största som någonsin har observerats. Nedgången är särskilt kraftig inom tjänstesektorn, tillverkningsindustrin och detaljhandeln, medan verksamheterna inom bygg och anläggning än så länge står emot förhållandevis väl. Index, medelvärde = 100 I vårpropositionens ekonomiska huvudscenario beräknas arbetslösheten stiga till på årsbasis. I ett alternativt scenario, där krisen blir djupare och mer långvarig, stiger arbetslösheten till . Världens regeringar och centralbanker har svarat på krisen med stora likviditetsprogram, sänkta räntor och finanspolitiska stimulanser. Regeringens olika krisåtgärder beräknas försvaga de offentliga finanserna med ca . [1] Förutom kostnaderna för dessa åtgärder försvagas de offentliga finanserna av det svaga konjunkturläget. De offentliga finansernas underskott beräknas motsvara av bnp . På en presskonferens redogjorde finansminister för uppdaterade makroekonomiska bedömning. huvudscenario är nu att ekonomin utvecklas någonstans mitt emellan vårpropositionens basscenario och det alternativa sämre scenariot. Detta skulle i sådana fall resultera i ett bnp-fall på , en arbetslöshet på och ett underskott i de offentliga finanserna på . 5 Regeringens åtgärder mot coronakrisen insjuknar människor i olika virussjukdomar. Det saknas vaccin och medicin mot många av dem. Den pågående coronapandemin har drabbat hela världen hårt, medan andra virus, som t.ex. zika och ebola, ofta drabbar fattigare regioner. Forskning för att få fram vaccin och antivirala medel är därför viktig för att motverka mänskligt lidande. Regeringens satsning på forskning om covid-19 är välbehövlig, men virusforskningen behöver vara vidare för att även kunna motverka andra virussjukdomar. bedömer att det kan finnas behov av att tillskjuta ytterligare medel framöver till forskningen. Regeringens åtgärder med anledning av coronakrisen består dels av förslag för att hantera smittspridningen och hälsoeffekterna av viruset, dels av åtgärder för att motverka de ekonomiska effekterna när stora delar av ekonomin stängs ned. Åtgärderna för att hindra smittspridningen handlar främst om allmänna råd från om social distansering och isolering av personer som tillhör riskgrupper. har också fått i uppdrag att starta och koordinera arbetet med utökad provtagning av covid-19. har utsetts till nationell inköpscentral för sjukvårdsmaterial, skyddsutrustning och viss medicinteknisk utrustning. Regeringen har också fattat beslut om att ersätta regionerna för de extra vårdkostnader som coronaviruset medför. Vidare har regeringen slopat det s.k. karensavdraget i sjukförsäkringen och ersatt det med ett schablonbelopp på samt tagit bort kravet på läkarintyg . De ekonomiska åtgärder som regeringen, och myndigheter vidtagit kan grovt sett delas in i tre kategorier: (i) förslag för att stärka företagens likviditet, (ii) förslag för att sänka företagens kostnader och (iii) förslag för att hjälpa individer som drabbas av den ekonomiska krisen. För att stärka likviditeten på de finansiella marknaderna har annonserat utökade köp av värdepapper för samt breddat innehavet till att, förutom statsobligationer, också kunna köpa bostadsobligationer samt företagscertifikat. har också inrättat en kreditfacilitet på för banker som ökar sin utlåning till företag och hushåll. får ingå kreditgarantiavtal motsvarande med banker om lån till företag. Regeringen har också utökat kapaciteten hos flera andra statliga aktörer, som t.ex. , och , i syfte att underlätta företagens kreditförsörjning. Till detta ska också läggas beslut om en tillfällig skattekredit på moms, preliminärskatt för anställda och arbetsgivaravgifter. För att tillfälligt sänka företagens kostnader har regering och riksdag lagt fram förslag och beslutat om en rad olika åtgärder. Det viktigaste förslaget här är att regeringen har tidigarelagt implementeringen av korttidspermittering och ökat subventionsgraden . Korttidsarbete innebär att arbetstagare går ned i arbetstid som staten ersätter en viss del av lönebortfallet. Regeringen föreslår också en tillfällig rabatt för fasta hyreskostnader inom vissa särskilt utsatta branscher som hotell, restauranger, sällanköpshandel m.fl. Vidare tar staten över sjuklöneansvaret från företagen . har också beslutat om sänkta socialavgifter mellan 2020. Beslutet innebär att företagen endast behöver betala ålderspensionsavgiften. Nedsättningen ska gälla för upp till 30 anställda och på den del av lönesumman för den anställde som inte överstiger . Vårändringsbudgeten innehåller flera olika förslag inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Regeringen skalar upp och avsätter mer pengar för tidiga arbetsmarknadspolitiska insatser som bl.a. extratjänster, arbetsmarknadsutbildningar på distans och gröna jobb. Inom utbildningspolitiken tillförs yrkesvux, högskolan, folkhögskolorna och YH mer pengar och platser. A-kassan har stärkts genom höjda golv och tak och genom att arbets- och medlemsvillkoren har sänkts. har påverkat utformningen av flera av regeringens förslag inom ramen för behandlingen av förslagen i finansutskottet. Vi fick till stånd att de företag som använder sig av korttidsarbeten och kreditgarantierna inte ska få göra aktieutdelningar samt att det s.k. familjemedlemsundantaget tillfälligt slopas i syfte att underlätta för små familjeföretag. var också med och förhandlade ned räntan på förslaget om anstånd med inbetalning av skatt för företagen. efterfrågar ett mer balanserat svar på den ekonomiska krisen. Företagen har fått stora, omfattande stöd, och mer förväntas komma som personalen inom sjukvården, äldreomsorgen och Arbetsförmedlingen går på knäna på grund av otillräckliga resurser. Krispolitiken får inte bidra till ökade klyftor utan bör utformas så att den bidrar till ett mer robust och starkare samhälle. 6 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Världens regeringar och centralbanker har svarat på krisen med stora likviditetsprogram och ekonomiska stimulanser, vilket är bra och helt nödvändigt. offentliga finanser är mycket starka. Regeringen bör utnyttja detta fullt ut för att rädda företag, hålla uppe sysselsättningen och investera för framtiden. I det rådande läget är dock nyttan med breda efterfrågestimulanser till hushållen begränsad. Den vikande efterfrågan beror inte på att hushållens finanser generellt sett är svaga utan snarare på ändrat beteende i spåren av de åtgärder som införts för att förhindra smittspridningen. Huvudproblemet är att företagens inkomster rasar när stora delar av samhället och omvärlden mer eller mindre är nedstängda. Då måste fokus vara att hålla livskraftiga företag levande till dess att smittspridningen minskar och ekonomierna öppnar upp igen. De anställda i dessa företag sitter på avgörande kompetens som annars riskerar att gå förlorad. bedömer att regeringens åtgärder i detta avseende i form av likviditetsstöd, permitteringslöner, hyresstöd m.m. i huvudsak är väl avvägda. Vi avvisar dock regeringens generella nedsättning av socialavgifterna. Förslaget innebär en oproportionerlig och ineffektiv överföring av pengar till alla företagsägare. Även om ekonomin nu faller brant finns det många företag som går relativt bra, inom t.ex. dagligvaruhandeln och techsektorn. Det bör också framhållas att företagen har ett eget ansvar för att stärka sina balansräkningar när ekonomin går bra. Detta har dock företagen i stor utsträckning underlåtit att göra. I stället har många företag drivits med låg soliditet och maximerad aktieutdelning. Vi har fått en ordning där risker och förluster socialiseras som vinsterna förblir privata. Det är ett orimligt system. Vinster brukar ju ses som kompensation för risk. Då blir det märkligt om staten tar hela risken som ägarna behåller hela vinsten. Regeringens åtgärder kan också visa sig vara otillräckliga. Vi menar att det inte går att utesluta att staten kan behöva gå in med rena kapitaltillskott för att rädda vissa strategiskt viktiga företag. Vi anser att den typen av insatser behöver förberedas . Därför föreslår vi att en krismyndighet inrättas för att hantera det stöd som företagen kan behöva. Men innan staten går in med pengar behöver såväl aktie- som skuldägarnas kapital användas. Vid kapitaltillskott ska staten få ägande eller inflytande på annat sätt som står i proportion till kapitaltillskottet. Vi kommer inte att kunna rädda alla företag; vissa kommer att försvinna i krisen. Men vi bör rädda stora livskraftiga företag som är väsentliga för landets och olika regioners ekonomi, företag som har en strategiskt viktig roll i samhället. Den ekonomiska krisen slår också hårt mot landets kommuner och regioner, dels i form av fallande skatteunderlag, dels i form av stigande kostnader. Här bör staten ta ett större ansvar för att förhindra uppsägningar och för att kommuner och regioner ska kunna upprätthålla en god kvalitet i välfärden. Människor måste kunna garanteras en fungerande välfärd. Redan före krisen hade kommunsektorn stora ekonomiska bekymmer, som främst handlar om den demografiska utvecklingen med en växande andel äldre och fler elever i . Den ekonomiska vårpropositionen är i detta avseende en dyster läsning. Regeringens egna siffror visar att det fattas för att klara av de kostnadsökningar som följer av den demografiska utvecklingen. Motsvarande siffra är hela 30 miljarder. Detta är chockerande siffror och kommer att medföra stora nedskärningar i en redan skör och underbemannad välfärd. föreslår att kommunsektorn tillförs i form av generella statsbidrag. Stora ansträngningar måste också göras inom ramen för arbetsmarknads- och utbildningspolitiken när många nu förlorar sina jobb. Arbetsmarknadspolitiken bör inriktas mot bristyrken. Sjukvården och äldreomsorgen står inför mycket stora rekryteringsbehov . Många av de som förlorar jobben bör beredas tillfälle till utbildning för yrken inom dessa sektorer. Den planerade privatiseringen av stora delar av arbetsmarknadspolitiken måste stoppas. Trycket på Arbetsförmedlingen ökar nu rejält i takt med stigande arbetslöshet. Då måste Arbetsförmedlingen ges tillräckliga resurser för att kunna klara av sitt arbete. Efter påtryckningar från tillförs Arbetsförmedlingen mer pengar i vårändringsbudgeten, men tillskottet på räcker inte för att kunna verkställa beslutet om att öppna de nedlagda kontoren och ännu mindre för att klara av den ökade mängden arbetslösa i krisens spår.