mot · H8023227 · 2020-10-06 00:00:00 — ägnar läkare i mer tid åt papper än sina brittiska kollegor. ligger på tredje plats i i läkartäthet – ett allvarligt problem är att våra läkare endast hinner träffa hälften så många patienter. Vi vill se mer automatisering av efterfrågaddata. It-journalerna/systemen måste kunna ”tanka” av data för kvalitetssäkring utan att medicinskt utbildade specialister ska behöva sitta och lägga tid på att mata in data. finns fler administratörer än läkare i landstingen och de flesta är inte där för att avlasta vårdpersonalen. Samma verksamhet i en kommun eller en region kan detaljstyras av ett otal olika statliga myndigheter eller regelverk, i värsta fall på ett motstridigt sätt. Detta måste kartläggas och åtgärdas. Liberalerna förslår därför en landsomfattande översyn av offentlig sektors administrationsbörda, i syfte att skapa ett mer effektivt skyddsnät. Såväl stat som regioner behöver göra en bred översyn av regelverk och kontrollfunktioner med en analys av vad som bör mätas och följas upp och av hur mycket tid detta får ta i anspråk från avgörande yrkesgrupper. Detta uppdrag bör som ett första steg ingå i direktiven till samtliga berörda myndigheter. En närbesläktad fråga är vilket stöd som finns för den trots allt nödvändiga kvalitetsuppföljningen. Som exempel har vissa regioner administratörer i vårdens ledningskorridorer, men föråldrad it, fylla-i-uppgifter i parallella system och få vårdnära administratörer som avlastar klinikernas medarbetare. Detta är inte rimligt. Sjukvårdens yrkesgrupper måste få mer tid för patienterna. Till detta kommer statens välvilliga bidrag. finns över 140 riktade statsbidrag till kommuner och regioner, och tillkom ytterligare drygt tio. Riktade bidrag kommer ofta med dyrköpta villkor. Stöd, vård och omsorg har inte samma behov överallt i vårt land, men kommuner och regioner behöver pengar, även när kraven från staten innebär att fel insatser prioriteras. Staten är ofta alltför långt borta från den praktiska verkligheten och de snabba förändringar som behöver göras. Resultatet blir då att man gör det man får betalt för, inte det invånarna eller verksamheterna verkligen behöver. Med statiskt riktade bidrag skapas en kortsiktig, ibland felriktad förstärkning av en föråldrad välfärd som dessutom behöver långsiktighet. Även om syftet är gott med varje enskilt bidrag är systemet administrationstungt och försvårar planering och styrning, innovation och utveckling. Det är inte omöjligt att varje riktat statsbidrag leder till en liten, permanent kostnadsökning. I värsta fall slår statens detaljstyrning oavsiktligt undan benen för stöd, vård och omsorg. Sektorsbidrag bör ersätta stora delar av dagens riktade statsbidrag. Den danska har skapat en utmanarrätt på regler. Ett verktyg för att komma åt ”regeltyranniet”. Medarbetare kan enkelt utmana ledningen och kräva motiveringar till regler, och den regel som inte kan försvaras ska därefter plockas bort. Vi liberaler vill införa motsvarande verktyg här i för att avskaffa onödiga regler eller föråldrade arbetssätt. Varje yrkesgrupp måste kunna fokusera på sina huvuduppgifter och känna delaktighet i yrkets utveckling och implementering av nya arbetssätt. Meddelarfrihet ska gälla alla anställda i skattefinansierat stöd, vård och omsorg oavsett organisationsform. Vi bejakar mångfald och räds inte kritik, vare sig en verksamhet drivs privat eller offentligt med gemensamma medel. Lagen bör ändras för att möjliggöra detta. Liberalerna föreslår att smittskyddslagen skärps, så att offentliga arbetsgivare kan kräva av medarbetare som kommer i kontakt med olika grupper, barn, klienter, årsrika, eller patienter med flera, att de vaccineras mot vissa riskfyllda eller säsongs förekommande infektioner, vare sig de flyttar sängar, installerar el, städar eller vårdar, så att säkerheten för sköra stärks. Detta bör även gälla upphandlade tjänster. Ingen anställd ska av misstag smitta kollegor eller invånare, vare sig på en avdelning med nyfödda eller cancersjuka eller i särskilt boende med sköra äldre. När en legitimerad yrkesperson misstänks vara en fara för patientsäkerheten ansvarar och för att utreda om personen ska få behålla sin legitimation. Mediantiden för en utredning är en bit över . Det finns exempel på att personer som stängts av från sin arbetsplats har tagit anställning hos andra arbetsgivare. Patienter och kollegor ska inte behöva utsättas för detta. En legitimerad yrkesperson under utredning bör få tillfälligt indragen förskrivnings- och utövanderätt och stängas av nationellt från arbete . Anställda inom hälso- och sjukvård och socialtjänst behöver stärkt skydd mot våld och hot. Ingen människa ska utsättas för rädsla, hot och trakasserier, allra minst den som ägnar sina dagar åt att lindra, bota och rädda liv. När människor blir svårt psykiskt sjuka kan psykoser och vanföreställningar leda till våldsamhet och aggression. Inom alla delar av sjukvården kan påverkade eller uppjagade patienter eller anhöriga ha svårt att hantera sina känslor. När kriminellt belastade människor drabbar samman och blir patienter följer våldet ofta med anhöriga, vänner och fiender in i hälso- och sjukvården. Rapporterna om våld och hot på jobbet har ökat med . Enligt har nära på varannan sjuksköterska utsatts för våld eller hot. uppger att en av fyra läkare utsätts bara under ett enda år. Alla yrkesgrupper som kan behöva rädda andras liv med risk för sitt eget behöver få stärkt skydd, och vi föreslår därför en ytterligare skärpning av påföljderna för hot och våld mot blåljuspersonal, vilket vi utvecklar i andra motioner. Anställda ska ha skydd mot våld närhelst de utövar sitt yrke, oavsett om detta sker i patientens hem, på en mottagning, i utryckning eller i en vårdinrättning. I då patienter hotar den personal som räddar deras liv kan sekretesslagstiftningen behöva ses över. En ytterligare viktig aspekt är att göra det enklare för vårdinrättningar att få tillstånd att montera metalldetektorer för att hitta vapen och därmed skydda patienter och anställda. Visserligen skulle i vissa fall säkerhetskontrollerna innebära ett ingrepp i patienters integritet, men detta måste vägas mot medarbetares och patienters säkerhet. För att skydda anställda från överfall är vi även villiga att se en ökad möjlighet till tids- eller fjärrstyrda kameror, till exempel i låsta lagerutrymmen med värdefulla varor och i utsatta kulvertar där allmänheten inte bör röra sig. Regeringen bör se över hur moderna säkerhetshjälpmedel kan förebygga fara när hälso- och sjukvårdens säkerhetsläge kräver det. Gulan Avci (L)