mot · H8021307 · 2020-10-02 00:00:00 — De lönedelar som ligger över 8,07 inkomstbasbelopp ger dock inte pensionsrätt till anställda, men betalas alltså in som ålderspensionsavgift. Denna del av ålderspensionsavgiften är därför att jämställa med den allmänna löneavgiften och kan därmed betraktas som skatt. menar att dessa inbetalningar skulle kunna användas till att höja pensionerna, framför allt för dem med lägst pensioner. I samband med en framtida höjning av inbetalningarna till pensionssystemet bör regeringen även se över hur de inbetalda ålderspensionsavgifter som överstiger 8,07 prisbasbelopp kan avsättas till pensionsutbetalningar i syfte att utjämna pensionsutbetalningarna. Premiepensionssystemet är ett misslyckande som har fått kritik från många håll, inte minst från LO. Det är ett mycket dyrt system och fondväljandet har inte blivit den framgång som vissa hoppades på. När det infördes hette det att valfriheten skulle vara begränsad, intresset av säkerhet skulle dominera och en garanterad minimiavkastning skulle införas. En sådan ordning skulle ge en riskutjämning. En garanterad avkastning skulle också ge en realistisk utgångspunkt för prognoser över hur stora dessa pensioner skulle kunna förväntas bli. Så har det dock inte blivit. Premiepensionssystemet har i stället blivit ett helt främmande inslag i det offentliga pensionssystemet där vi alla kan spekulera bort en del av vår pension. Valfriheten som så många talar om innebär att var och en av oss blir spekulant på börsen. uppdagades att två av fonderna i systemet – och Allra – hade lurat sina kunder och själva gjort svindlande vinster på kundernas bekostnad. Skandalen gjorde att stängde av de båda fonderna. Totalt fick 22 000 sparare se sig lurade på miljardbelopp av och fondbolaget , som bolagen betalat ut omotiverat höga arvoden till sina chefer. Att myndigheterna inte haft överblick måste betecknas som skandalöst. Det är en sak att själv välja att förvalta sina pengar i riskabla fonder, en helt annan när alla mer eller mindre tvingas göra det. menar att det är fel att det spekuleras med pensionspengar på detta sätt. Det är inte rimligt att finansiella institut ges tillgång till miljarder som de kan ta ut vinster från genom höga avgifter. Avgiften till premiepensionssystemet bör därför tillföras inkomstpensionssystemet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.8 Avskaffa ”bromsen” I pensionssystemet finns en automatisk balansering, ofta kallad ”bromsen”, som syftar till att säkerställa att pensionssystemets skulder inte blir större än systemets tillgångar. Det innebär att när det går dåligt på börsen får det effekt på inkomstpensionens storlek eftersom den bestäms av hur stort värdet är på tillgångarna i pensionssystemet. När pensionssystemet lanserades försäkrade man att bromsen bara skulle slå till i extremfall men faktum är att den redan har aktiverats , med sänkta pensioner som följd. Bromsen hade antagligen inte behövt utlösas om avgiften till premiepensionssystemet hade tillförts ålderspensionssystemet från början. Pensionsgruppen har förvisso justerat bromsen i pensionssystemet något och de har förklarat att de därmed skapat ett ”robustare pensionssystem”. Att systemet är robust är dock en klen tröst för de många människor som inte kan leva på sin pension. Även får de räkna med att pensionerna sänks under dåliga år. vill avskaffa den automatiska bromsen och därmed förhindra att pensionerna kan sänkas utan ett aktivt politiskt beslut. Pensionsutbetalningarna bör styras av politiska beslut, inte av anonyma system. Det handlar om demokratisk kontroll och möjlighet till ansvarsutkrävande. Varje gång bromsen är på väg att slå till bör frågan lyftas för beslut i . Regeringen bör utreda hur den automatiska bromsen kan ersättas med ett system där beslut om sänkta pensioner endast kan tas av . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.9 Inför en särskild åldersfaktor i sjukförsäkringen I dagens system tvingas de som inte klarar av att arbeta före pensionen leva på en väldigt låg pension. Det drabbar framför allt arbetare med slitsamma yrken. För att komma åt detta problem vill införa en möjlighet att avsluta arbetslivet tidigare, utan att pensionen påverkas negativt. Vi menar att det bör införas en särskild åldersfaktor i sjukersättningssystemet, som skulle innebära att många slipper ta ut inkomstpensionen och att kravet på omställning förändras . Den försäkrade kommer då endast att prövas mot arbete inom ramen för det yrke denne har, inte mot hela arbetsmarknaden som . Vi vill också att den som inte kan jobba fram till pension ska ha möjlighet att få sjukersättning . Om samtliga av de ca 1 400 personer som tog ut av sin allmänna pension p.g.a. att de inte längre fick sjukpenning eller sjukersättning skulle erhålla sjukpenning eller sjukersättning skulle kostnaden för förslaget första året uppgå till . Beroende på hur tidigt personerna går i pension kommer det efter vara flera kohorter som parallellt uppbär sjukpenning i stället för ålderspension, varför kostnaderna kommer att vara högre. Kostnaden för att höja åldersgränsen för sjukersättning till uppgår till ca , utifrån antagandet att de ca 20 000 personer som lämnar sjukersättningen skulle fortsätta att uppbära sjukersättning. År två tillkommer ytterligare en åldersgrupp, varför utbetalningarna nästintill dubbleras . Dock minskar regelbundet antalet personer som uppbär sjukersättning och fyller , varför kostnaderna förväntas minska därefter. Utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum lägger fram ett liknande förslag men har satt åldersgränsen till för när arbetsförmågan ska prövas mot nuvarande arbete. Det ska gälla t.o.m. den månad den försäkrade tidigast får ta ut garantipension, vilket är men justeras genom bestämmelsen om riktålder som införts i pensionssystemet. Skillnaden mellan förslagen är i grunden vilka pensionsåldrar man anser bör gälla. anser att regeringen bör gå vidare med förslag för att lösa den ovan beskrivna problematiken. Regeringen bör återkomma med ett förslag på åldersfaktor i sjukförsäkringen enligt beskrivningen ovan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 Förbättrad ekonomi för de fattigaste pensionärerna Enligt EU:s riskerar 335 000 svenska pensionärer att leva under EU:s fattigdomsgräns. Varannan kvinna som jobbat hela sitt yrkesliv får så låg pension att hon tvingas ansöka om statligt grundskydd, det som kallas garantipension. Bakom siffrorna döljer sig människor som har jobbat och slitit hela sitt liv och som trott på sin rätt till en pension som går att leva på. Hur stor garantipensionen blir bestäms av faktorer som civilstånd, hur länge en person bott i samt eventuella andra pensionsinkomster. Som mest kan garantipensionen bli för ensamstående och för gifta. Garantipensionen ligger därmed under EU:s fattigdomsgräns. har mot den bakgrunden lyft frågan om att höja garantipensionen med regeringen i de budgetförhandlingar där vi medverkat, men tyvärr inte fått gehör. Detta trots att en höjning är viktig ur ett jämställdhetsperspektiv då den främst skulle gynna kvinnor. För att få full garantipension måste man ha bott i , vilket innebär att den som kommer till sent i livet saknar möjlighet att få full garantipension. Dessa individer hänvisas i stället till äldreförsörjningsstödet som är lägre och inkomstprövat. 5.1 Garantipensionen bör ge trygghet har drivit på för en höjd garantipension. Vi välkomnar därför den höjning som genomfördes genom proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer, även om vi hade önskat en betydligt större satsning. De ekonomiska klyftorna i växer till följd av en politik som gynnar vissa mer än andra. Pensionssystemet är en del av den politiken. Garantipensionen är konstruerad på så sätt att de som lever på garantipension halkat efter den övriga befolkningen, eftersom garantipensionen är prisindexerad i stället för inkomstindexerad. Sedan garantipensionen infördes har pensionärer med garantipension i genomsnitt haft en real inkomstökning på i jämförelse för förvärvsarbetare. menar att garantipensionen bör inkomstindexeras så att de som lever på garantipension inte halkar efter den övriga befolkningen ytterligare. Regeringen ska återkomma med förslag om inkomstindexering av garantipensionen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att åtgärda den stora klyfta som växt fram , mellan de som lever på garantipension och den övriga befolkningen, krävs en rejäl höjning av garantipensionerna. menar att garantipensionärer inte ska behöva riskera fattigdom och att inkomstutvecklingen för gruppen behöver hålla jämna steg med den allmänna löneutvecklingen. Vi föreslår en höjning av garantipensionen med (0,207 prisbasbelopp) som ett första steg, i stället för regeringens föreslagna höjning. Garantipensionen ska höjas med 0,207 prisbasbelopp. Detta bör besluta. 5.2 Alla ska ha råd att bo För att pensionärer och andra med låga inkomster ska ha möjlighet att bo bra behövs en bostadspolitik med fokus på att bygga bra bostäder som människor har råd att bo i. För att underlätta för äldre på bostadsmarknaden, och för att bidra till en ökad rörlighet, införde och regeringen under den förra mandatperioden ett nytt investeringsstöd på för bostäder till äldre. anser att stödet successivt bör byggas ut. Pensionärer med låg pension kan få bostadstillägg. Bostadstillägget är skattefritt och kan fås av den som är och tar ut hela sin pension. Det särskilda bostadstillägget betalas ut automatiskt för den som ansöker om och beviljas bostadstillägg om bostadskostnaden är så hög att personen inte når upp till skälig levnadsnivå. För det särskilda bostadstillägget räknas som skälig bostadskostnad . Detta för att höja nivån hos dem med de lägsta pensionerna och höga bostadskostnader. Om en person ändå hamnar under gränsen för skälig levnadsnivå kan denne ansöka om äldreförsörjningsstöd. Regeringen har genom proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer höjt bostadskostnadstaket i bostadstillägget från dagens för ensamstående och för gifta till respektive . Höjningen motiverades med att systemet kräver en viss följsamhet med boendekostnaderna i samhället. välkomnar höjningen, men menar att den är för liten. Regeringens förslag är beräknat utifrån bostäder byggda . har byggnadskostnader och hyror ökat ytterligare. menar vidare att pensionärer bör kunna efterfråga bostäder av god kvalitet som är tillgänglighetsanpassade. Flera remissinstanser menar att taket borde höjas ytterligare. delar den bedömningen. Nooshi Dadgostar (V) Momodou (V)