mot · H8023055 · 2020-10-06 00:00:00 — måste också ges utökade möjligheter i lagstiftningen att tillhandahålla boendelösningar för barnfamiljer i hemlöshet när social problematik saknas. Den strukturella hemlösheten har fört med sig att möter barnfamiljer utan social problematik och med egna inkomster som har mycket svårt att ta sig in på bostadsmarknaden. Dessa barnfamiljer är inte tänkta att vara en målgrupp för . bör därför ges utökade möjligheter och ett utökat ansvar för att bevilja insatser till alla barnfamiljer, oavsett social problematik. Avslutningsvis behöver kunskap och nationell statistik kring barns boendesituation tas fram. Det är viktigt att kunna följa utvecklingen av hemlöshet och osäkra boendesituationer bland barn och kunna försäkra oss om att vi börjat vända utvecklingen. bör därför ges ett sådant uppdrag, vilket bör genomföras i samverkan med kommunerna. En nationell strategi med fokus på barns rättigheter på bostadsmarknaden tas fram, samt att kommuner stimuleras till att ta fram lokala handlingsplaner. Skyddet för och stödet till barn i hemlöshet i Socialtjänstlagen ska stärkas. Kommunernas ansvar för att tillhandahålla långsiktiga boendelösningar för barnfamiljer ska stärkas i lagstiftningen. Barnfamiljer inte ska vräkas till hemlöshet. bör ges utökade möjligheter och ett utökat ansvar för att bevilja insatser till alla barnfamiljer, oavsett social problematik. Kunskap och nationell statistik kring barns boendesituation kontinuerligt ska tas fram. Klimatet är vår tids största ödesfråga. ska bli världens första fossilfria välfärdsland och ska ha nollutsläpp av växthusgaser. Bygg- och fastighetssektorn står för av landets totala utsläpp av växthusgaser – och då är endast inhemska utsläpp inräknade. Det är framför allt i byggskedet och särskilt valet av material som behöver bli mer klimat- och miljösmart. Användningen av plast i byggnation utgör en betydande andel av totala plastanvändning och den behöver minska. Det är svårt att återvinna plast som innehåller farliga kemikalier. Därför är det av särskild vikt att de plaster som fortsatt används vid byggnation är giftfria. Vi behöver också se över möjligheten att klimatförbättra vårt befintliga byggnadsbestånd. Det behövs en politik för att kunna mäta, följa och minska den negativa klimatpåverkan från sektorn ur ett brett perspektiv. Bygg och planera klimatsmart vill åstadkomma en hållbar och cirkulär bygg- och bostadspolitik för att säkerställa kommande generationers tillgång till levande natur och mångfald, såväl i staden som i samhället i övrigt. Detta ställer krav på att offentliga aktörer såsom kommuner och regioner långsiktigt ska utveckla och använda sitt ägarskap av mark på ett hållbart sätt för att det växande samhället ska värna och utveckla den biologiska mångfalden. Städer och samhällen står inför stora utmaningar när det gäller strategisk planering för att möta klimatförändringar och ställa om till ett fossilfritt samhälle. Vi vill att kommunernas skadeståndsansvar ska utökas från 10 till , och att va-taxan i högre utsträckning ska kunna finansiera förebyggande åtgärder. Klimatanpassningsåtgärder ska utformas så att de bidrar till mervärden i stadsmiljön. Det behöver också bli enklare att skapa och privat medfinansiering för såväl åtgärder som förebygger översvämningar som andra åtgärder för att möta klimatförändringarna. Ett utvecklat träbyggande kan bidra till att möta behovet av nya och överkomliga bostäder av god kvalitet. Trä har egenskaper som ger bra förutsättningar för industriell byggproduktion, hög grad av prefabricering och serietillverkning, vilket kan pressa byggkostnaderna, effektivisera bostadsbyggandet och öka konkurrensen på marknaden. En stor del av en miljöbelastning är kopplad till själva tillverkningsprocessen, bl.a. beroende på vilka material som används, hur mycket transporter som behövs och vilka markberedningsarbeten som fordras. har länge fokuserat på att minska energiförbrukningen i nya och befintliga bostäder, där vatten-, el- och värmeförbrukning har stått i centrum. Det finns behov av ett ökat fokus på byggskedet och klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Genom att använda trä binds koldioxid i byggnaden. Trä är även relativt lätt och minskar på så vis transporterna och förenklar påbyggnader på befintliga fastigheter. Det är helt enkelt klimatsmart att använda trä som byggmaterial. Mer resurseffektiv användning av byggmaterial Flera statliga utredningar har undersökt hur det går att få en mer resurseffektiv användning av byggmaterial. Vi ser att det är viktigt att skapa incitament för att återvinna och återbruka byggmaterial även i nyproduktion. Det finns exempel där återvinning av byggpallar från byggen minskat mängden avfall från byggen och också minskat miljöbelastningen. Genom projektet har koldioxidutsläppen halverats för byggpallar, jämfört med om det istället enbart skulle tillverkas nya byggpallar. Om ett liknande system också skulle byggas upp för återbruk av byggmaterial skulle avsevärda miljö- och klimatvinster uppnås. För att skapa ett incitament för branschen och för köparna att använda mer återvunnet och återbrukat byggmaterial vill vi utreda effekterna av och vilka ekonomiska styrmedel som skulle leda till en högre grad återanvändning av byggmaterial vid byggnation. En av faktorerna där staten kan ge incitament till en högre användningsgrad av återbrukat byggmaterial är om det skulle ges rabatt på till exempel lagfartskostnader och pantbrev, eller om vägen framåt är incitament kopplat till bygglovstaxan beroende byggd på hur mycket återanvänt material som används. går det att bygga passivhus, ja till och med plushus. Vi behöver se till att de hus som byggs nu inte bara beräknar fram sin energiåtgång utan också visar att den stämmer genom mätning då huset väl är uppfört. Vår största utmaning när det gäller energiåtgången på byggnader är vårt befintliga bostadsbestånd, alla de hus som redan är byggda. Vi behöver se till att vi kan klimatförbättra de hus som redan finns och för det behöver vi ställa krav på hur mycket energi de faktiskt får dra. Däremot behöver de renoveringar som görs ske varsamt för att undvika överrenoveringar och inte belasta hyresgästernas ekonomi i den utsträckning att de inte har möjlighet att bo kvar. Ett nationellt mål ska införas om att minst hälften av alla byggnader ska byggas med trästomme. Beräknad energiåtgång också är den verkliga efter att en byggnad uppförts. Införa energikrav på det befintliga byggnadsbeståndet och utreda hur åtgärderna för att nå kraven bäst finansieras. Ett system där fastighetsägare ges möjlighet att avsätta medel för framtida renoveringar i en skattefri underhållsfond ska införas. Genom att ha möjlighet att avsätta medel för framtida renoveringar i en skattefri underhållsfond uppmuntras fastighetsägare till ett sparande som bidrar till en större andel eget kapital vid renoveringstillfället. Detta bidrar till minskad energiåtgång och minskad negativ klimatpåverkan. Fonden skapar bättre förutsättningar för en renovering men ger inget incitament för att energieffektivisera. Utreda effekterna av och vilka ekonomiska styrmedel som skulle leda till en högre grad återanvändning av byggmaterial vid byggnation. Kommuner ska ges möjlighet att införa så kallade transportplaner. Det ger ökad möjlighet för kommuner att strukturerat planera för minskad negativ klimatpåverkan. Hellre parker än parkeringar vill verka för att det moderna och hållbara samhället nyttjar mark på gator, torg och parkeringar mer modernt och resurseffektivt. Täta städer underlättar för människor att använda hållbara transporter i sitt vardagsliv. Människor och grönska ska prioriteras framför bilar. Grönskande städer är levande städer När städerna växer behöver planering och insatser för stadsgrönska och ekosystemtjänster prioriteras. Grönska i städer bidrar till bättre luftkvalitet och ett mer behagligt mikroklimat, kyler av och balanserar vattenflöden samt bidrar till människors välmående och hälsa. har i regering inrättat ett statligt stöd för investeringar i städernas grönska och ekosystemtjänster. Vi behöver också se till att naturvärdesinventeringar görs för att tidigt i planeringsprocessen ha alla förutsättningar på plats. Alla städer, stora som små, har grönområden som kan utvecklas, skyddas eller iordningställas. Genom att i den övergripande samhällsplaneringen upprätta en grönstrukturplan kan kommunerna sedan på ett tydligt sätt ställa krav på grönytefaktor i byggprojekt. Även mindre orter behöver strategisk planering och få möjlighet att utvecklas. Fler attraktiva regionala centra med fungerande kollektivtrafiklösningar behövs för att avlasta och komplettera en hårt belastad stad. Planera för mänskliga möten Den offentliga miljön kring gator och torg ska underlätta och stimulera till möten och upplevelser. vill bidra till att fler människor ges möjlighet att tillbringa utomhus. Möjligheter att mötas, utöva och uppleva kultur får inte glömmas bort vid nyproduktion av bostäder. Befintliga platser för kultur bör värnas och utvecklas. vill ha ett levande park-, gatu- och kulturliv där alla kan ha tillgång till kulturmötesplatser i det offentliga stadsrummet. Skolor, kulturbyggnader och andra offentliga byggnader bör ha särskilt hög arkitektonisk kvalitet. Samhällsplanering för bostadsbyggnation i täta stadsområden möter ofta utmaningar och bekymmer när det gäller lagkrav på tillgång till parkeringar. Parkeringsproblematiken blir också en del i kalkylen som påverkar själva byggprojektet eftersom det handlar om tillgång till markyta och kostnad. Risken är stor att miljökraven i stora byggprojekt sänks för att klara kostnader för byggnation av parkeringar. Stödet för grönare städer ska utvecklas så att det bidrar till att bibehålla och stärka ekosystemtjänster. Alla kommuner ska ha upprättat en plan för att arbeta med ekosystemtjänster i planering. Lagstiftningen ska anpassas för att underlätta för kommuner att ställa krav på kompensation av grönstruktur (naturvärden och rekreationsvärden) när oexploaterad mark tas i anspråk för bebyggelse eller infrastruktur. Investeringar i cykelinfrastruktur, spårvägar och annan kapacitetsstark kollektivtrafik ska fortsätta genom stadsmiljöavtalen. Kostnaderna för parkering ska belasta den som använder parkeringsplatsen och inte belasta hyror, boendeavgifter eller det allmänna. Staten inte ska kräva att kommuner bygger parkeringsplatser i samband med nybyggnation. PBL måste ändras så att det tydligt framgår att kommuner ska jobba med mobilitet, inte bara biltrafik.