ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021639 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbättra förutsättningarna för att nå bredbandsmålet och tillkännager detta för regeringen. Under pandemin har betydelsen av snabbt bredband i hela landet blivit än mer uppenbar. De som haft möjlighet har arbetat hemma, och många studier har skett på distans. Många har arbetat från sina fritidshus på landsbygden där smittorisken varit lägre. Hur samhället kommer att se ut efter denna pandemi vet ingen . Men covid-19 skulle på kunna bidra till ökad efterfrågan på bredband med hög kapacitet och fortsatt utbyggnad i områden som saknar snabbt bredband. Målen i bredbandsstrategin är viktiga för ett helt uppkopplat eftersom det skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet. hade av alla hushåll och företag tillgång till digital infrastruktur som tillåter hastigheter på 1 Gbit/s, antingen genom en anslutning eller genom att vara i närheten av fibernät. placerar sig i toppskiktet inom EU när det gäller uppkoppling och tillgång till bredband enligt . Det ser dock inte lika bra ut i hela landet. saknar höghastighetsinternet på landsbygder. Marknaden är inte landsbygdens bästa vän i det här fallet heller och vissa aktörer har inte byggt det som utlovats. Det innebär att landsbygdernas hushåll och företag inte kan nyttja digitaliseringens möjligheter på lika villkor. Möjligheten att ta del av digital media, tillgänglighet till myndigheter eller att sköta sitt skolarbete ska inte bero på var i landet man befinner sig. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har vidtagit flera åtgärder för att bidra till bättre tillgång till snabbt bredband i hela landet. Under innevarande programperiod för landsbygdsprogrammet (2014–2020) har regeringen avsatt ca till bredbandsstöd för utbyggnad i områden där det inte är kommersiellt lönsamt att bygga ut. Utöver detta har regeringen även inom Regionalfonden möjliggjort satsningar på för utbyggnad av större ortssammanbindande bredbandsnät i de tre nordliga regionalfondsprogrammen. Regeringen fortsätter att satsa totalt 2020–2022 på ett nytt stödsystem för utbyggnad av elektroniska kommunikationer i form av bredband och har i sitt budgetförslag aviserat rejält med mer resurser. Hur ser ut efter pandemin kan ingen säga mer än att digitaliseringens möjligheter att ställa om ett samhälle har visat sig gå fort och kommer att påverka oss. Vare sig det gäller att driva företag, var din arbetsplats kommer att vara, var du studerar eller hur du både äntligen får träffa din äldre släkting fysiskt men också fortsätta att umgås digitalt. Den utvecklingen måste hela landet vara med på och ha tillgång till för att vi ska kunna och vilja bo, leva, verka och växa i hela .
mot · H8021640 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föreslå och utreda en förändring av förhandsbedömningar i socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. Ett av de viktigaste av kommunens ansvarsområden är att barn och ungdomar som bor i kommunen växer upp under trygga förhållanden. Och kommunernas socialtjänst har ansvar för att barn och ungdomar som befinner sig i svåra situationer får det stöd och den hjälp som de behöver. För att de ska kunna ta det ansvaret måste alla som möter barn ta på sitt ansvar att tala om för om det finns anledning för oro för ett barn. De som arbetar inom myndigheter som möter barn har en skyldighet att anmäla om de känner oro. görs orosanmälningar till . Det kan handla om att en granne sett tecken på att ett barn blir misshandlat av sina föräldrar, att ett barn inte kommer till skolan eller att det finns oro för att ett barn ska giftas bort mot sin vilja. Enligt socialtjänstlagen ska en bedömning då göras genast om ett barn är i behov av skydd, om en utredning ska inledas eller alternativt att en utredning inte ska inledas. Att inte inleda en utredning kan grundas på att det inte finns skäl till oro men det kan också grundas på att orosanmälan varit anonym och alldeles för diffus. Bedömningen ska dokumenteras. Om väljer att inte inleda utredning får dokumentationen enbart förvaras kronologiskt. Det är inte tillåtet att söka bland de anmälningar som kommit in där det enbart gjorts förhandsbedömningar. Det kan innebära att det kan ha förekommit ett flertal av varandra oberoende orosanmälningar där var och en inte föranleder en utredning men där de sammantaget kan visa en bild av ett barn i stort behov av stöd. Detta är inte rimligt och rimmar illa med ett barns bästa. Med anledning av detta anser vi att det behövs en förändring av lagen för att göra en förhandsbedömning sökbar. Att ingripa mot och följa upp händelserna är svårt om inte förhandsbedömningarna är sökbara. Ett område som uppmärksammas är barn som inte kommer tillbaka till skolan och där det tidigare kan ha förekommit diffusa orosanmälningar om barnets situation. Ett steg mot att komma till rätta med problemet är att kunna undersöka vad orosanmälningarna kring de försvunna barnen lett till, och kunna se helhetsbilden för orosanmälningar kring enskilda barn.
mot · H8021641 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över samverkan mellan huvudmän samt möjligheten att utöka området för Finsam och tillkännager detta för regeringen. är samverkan ett hinder för att ge människor det stöd och den hjälp som de behöver. För att möta människors och samhällets utmaningar bör vi utöka möjligheter till samordning och kunna arbeta över organisations- och myndighetsgränserna där så behövs. Hur vi valt att organisera våra myndigheter och verksamheter bör inte påverka kvaliteten på välfärdens verksamheter. Samordningsförbunden, Finsam, har som uppdrag att gemensamt mellan olika huvudmän samordna och stödja rehabiliteringsinsatser för personer . Det är en viktig verksamhet som redan gör stor skillnad både för myndigheternas gemensamma ansträngningar och i förlängningen för många med samordnade behov. Finsam har visat hur verkningsfullt det är när myndigheter går samman och kan ge människor stöd att gå vidare och få ett tryggare och bättre liv. Det skulle vara önskvärt att utveckla arbetssättet vidare för att kunna arbeta på fler sätt och gälla fler insatser. Det finns upplevda hinder för att denna samordning ska kunna utvecklas och lyftas till nästa steg. De hindren behöver undanröjas för att vi ska kunna gå vidare med denna viktiga samordning. Alla vinner på en väl samordnad process, både samhället i stort och inte minst den enskilde. Regeringen och behöver tillsammans med Finsam lära oss mer om hur verksamheten utvecklas och vad som redan görs för att underlätta samordning och individens väg framåt mot arbete och egen försörjning. I detta arbete bör det ingå att utforska där myndigheter och individer upplever att samordningen fungerar väl men också ta fram underlag för att ta Finsam vidare och hur denna samverkansstruktur kan användas på fler områden. För att underlätta för samverkan mellan huvudmän är det angeläget att se över lagstiftningar och regelverk i enlighet med det som anförs i motionen.
mot · H8021642 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa och reglera etableringsrätten och avskaffa lagen om valfrihetssystem inom de områden där missbruket är som störst och tillkännager detta för regeringen. Lagen om valfrihetssystem (LOV) trädde i kraft . LOV reglerar vad som ska gälla när upphandlande myndigheter konkurrensutsätter delar av sin verksamhet genom att överlåta till brukaren att välja utförare bland leverantörer i ett valfrihetssystem. Men lagstiftningen har inneburit en hel del svårigheter dels med etableringar på landsbygden men framförallt med dåliga arbetsvillkor och utnyttjande av systemet. har larmat om att lagen har inneburit att företag har konkurrerat med dåliga arbetsvillkor. Några kommuner som har infört strängare kontroller av verksamheter inom LOV har funnit ett omfattande missbruk av systemet. Den fria etableringsrätten möjliggör organiserad brottslighet. Så kan vi inte ha det. Vi behöver se över reglerna för den fria etableringsrätten och i ett första steg avskaffa lagen om valfrihetssystem inom de verksamhetsområden där risken för fusk är störst. Förutom att detta skulle innebära bättre styrning av verksamheterna och besparingar av kostnader som inte kommer den enskilde till godo i form av ökad kvalitet, handlar det om viktiga värderingar att slå vakt om. För att värna välfärden och för att resurserna inom välfärden ska fördelas efter behov och därmed mer rättvist, behöver vi se över all styrning och alla system. Vi kan inte försvara system som utnyttjas och där välfärdsbrottsligheten får frodas.
mot · H8021643 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att öka insynen och offentliggöra all statistik inom skolans område och tillkännager detta för regeringen. beslutade kammarrätten i en dom att information om betyg och elevsammansättning betraktas som affärshemligheter. Detta kommer att gälla såväl fristående skolor som offentliga och idéburna/icke vinstdrivande skolor. När det nu blir verklighet faller hela fundamentet med valfrihet inom skolans värld. Hur ska föräldrar och elever nu kunna göra informerade val? Skolan ska vara en plats för kunskap och för att våra barn och unga ska få en bra skoltid, inte en hemlig affärsverksamhet. Oavsett hur vi ideologiskt ser på fristående skolor och skolan som en plats för en fri marknad – detta beslut innebär slutet på skolan som en fungerande marknad. En fungerande marknad innebär att man kan göra välinformerade val. Det kan barn och deras föräldrar framgent inte göra. Den för grundläggande offentlighetsprincipen gäller nu inte på det här området. Ingen kan framöver granska verksamheten vilket kan få oanade konsekvenser. Möjligheterna att få inblick i vad våra skattepengar används till har raderats och ökar riskerna för allt sämre kvalitet och fusk. Skolans huvudfokus borde vara kunskap, likvärdig utbildning och möjligheter att vidareutveckla skolan. För att kunna göra det bör det vara möjligt att ta fram statistik och forska om skolan, och fler kvalitetsaspekter behöver istället bli synliga. Det behövs mer samlad kunskap om skolan, inte mindre. Om företag inom skolans områdes huvudfokus är att fungera som börsnoterade företag med affärssekretess borde detta innebära att dessa fortsatt inte kan godkännas som huvudmän för fristående skolor.
mot · H8021644 · 2020-10-02 00:00:00 — Ändra reglerna för strandskydd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra reglerna för strandskyddet till regler som är anpassade för hela landet och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddsregler är till för att alla ska kunna få tillgång till stränder och vacker natur vid vatten. I vissa områden i är det viktigt att värna strandskyddet för att inte sjöar, hav och åar enbart ska vara till för de som har strandtomter. I många kommuner med många sjöar är dock dagens strandskyddsregler hämmande för att kunna utveckla goda boendemiljöer för fler. Många upplever att dagens regler är orättvisa och att de inte är anpassade efter de olika förutsättningar som finns i vårt land. Det är till och med så att strandskyddet upplevs tillämpas hårdare på landsbygden, vilket inte är rimligt. Dagens strandskyddsregler är inte anpassade för att våra landsbygdskommuner ska kunna bygga och skapa bra boendemiljöer. I vissa kommuner finns hundratals, ja ibland tusentals, sjöar, där undantag borde kunna göras av kommunen själv och göra det möjligt att enklare ge bygglov. Lagstiftningen borde kunna anpassas efter kommunernas förutsättningar.
mot · H8021645 · 2020-10-02 00:00:00 — Utbildningar inom vård och omsorg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av hela utbildningsstrukturen för arbeten inom vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. Att arbeta inom äldreomsorgen är ett viktigt, roligt och svårt arbete. Det kräver grundläggande kunskap om att arbeta nära människor men också specifika kunskaper om sjukdomstillstånd och bemötande. För att arbeta inom vård och omsorg krävs kunskap, kompetens och engagemang. har antalet sökande till gymnasieskolans omvårdnadsprogram sjunkit och det är på många håll svårt att få behörig personal till äldreomsorgen. ”Utbildningsgapet – Vi behöver fler yrkesutbildade inom vård och omsorg” visar på att långt ifrån alla som jobbar inom vård och omsorg har en dokumenterad yrkesutbildning inom området. Undersköterskor inom mottagning respektive vård- och specialistavdelning har högst andel yrkesutbildade inom området . Inom andra områden är andelen med en utbildning med inriktning mot vård och omsorg ännu lägre. När det gäller hemtjänst, hemsjukvård och äldreboende respektive habilitering är andelen undersköterskor med registrerad utbildning inom sjukvård och omvårdnad samt social service 55 respektive . Det kan bero på bilden av äldreomsorgen och att arbetsvillkoren inte har varit tillräckligt bra för de som arbetar inom vården. av de som arbetar inom vård och omsorg är tillfälligt anställda och behöver få bättre kunskaper men också mer stabila anställningsvillkor. Därför bör arbetsvillkoren för de anställda inom omsorgerna stärkas för att fler ska vilja stanna kvar och fler välja yrken inom vård och omsorg. När kroppen inte längre orkar med vardagslivets alla utmaningar eller när demensen har försvårat möjligheterna att leva ett självständigt liv bör det finnas en äldreomsorg av hög kvalitet. De som varit med och byggt vårt samhälle starkt har rätt till en trygg omsorg. Det bör vara en självklarhet för ett välfärdsland. För att nå en äldreomsorg av hög kvalitet är resurser och personalen avgörande. Välfärdslandet har inneburit att allt fler blir äldre som kompetensförsörjningen är en utmaning. Utbildningar för yrken inom äldreomsorgen behöver få en tydligare struktur med stärkta möjligheter för vidareutbildning och specialisering. Det skulle finnas stora fördelar med att översynen görs nationellt för att få mer av likvärdig kompetens och för att de studerande ska kunna ha nytta av sin kompetens inom hela . En sådan utbildningsstruktur skulle också kunna bidra till att höja kompetensen och öka kunskaperna som statusen höjs. ser yrkesutbildningarna väldigt olika ut och ger olika behörigheter och kvalitet. Specialiserad utbildning inom vård och omsorg saknas i hög grad. Det behövs därför en sammanhållen utbildningsstrategi för framtidens vård och omsorg.
mot · H8021646 · 2020-10-02 00:00:00 — Beredskapslager och bättre tillgång till läkemedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera frågor om beredskapslager för läkemedel samt komma till rätta med brister i läkemedelstillgången och tillkännager detta för regeringen. Coronapandemin visade tydligt på behovet av krisförberedelser på flera områden, att inte längre har ett beredskapslager av läkemedel i händelse av kris. I samband med avregleringen av togs de nationella beredskapslagren bort. hade uppdraget att sköta totalförsvarets läkemedelsförsörjning samt säkerställa läkemedelsförsörjningen för kriser i fredstid och höjd beredskap. Bedömningen som gjordes i samband med avregleringen att det skulle finnas ett intresse från marknaden att ta ansvar var uppenbarligen felaktig. Den fria marknaden klarade inte av behovet av läkemedelsförsörjning på alla plan och har inneburit medicinbrist, svårare att få medicinen när man behöver den och brister i beredskapslagret. Redan före pandemin ökade antalet rapporter om brister i läkemedelsförsörjningen. restnoterades mer än fyra gånger så många läkemedel jämfört med . Detta leder i många fall till stora svårigheter för människor när de inte kan få tag på medicin som är avgörande för hälsan. Vad som behöver göras är att lägga fokus på att reglera ansvaret tydligt. Den S‑ledda regeringen tillsatte en utredning för att ta hand om bristerna efter avregleringen. Uppdrag gavs att titta på läkemedelstillgången och ta fram förslag på åtgärder för beredskapslager och samordning. Den pågående utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap får utvidgat uppdrag från regeringen, som ger utredaren i uppgift att titta även på frågan om ”trygg försörjning av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmaterial även i kris” och ska pröva om särskilda beredskapsapotek ska införas. Regeringens utredare presenterade ett delbetänkande i vilket hon konstaterade att regionernas lagerhållning är bristfällig och att nya riktlinjer, planeringssystem och målsättningar måste till. Vi behöver komma tillrätta med brister i läkemedelstillgången. Bland annat bör ett nytt beredskapslager och ett samordnande ansvar för läkemedelstillgången inrättas, så som tidigare hade. Att vara förberedd är en styrka för ett land.
mot · H8021647 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av författningarna som berör gränsöverskridande ambulans- och sjuktransporter i och tillkännager detta för regeringen. Sjukvårdens förutsättningar i glesbygd är en prioriterad fråga. Det är viktigt att människor kan känna sig trygga med att de kan få vård när de behöver. Om samverkan kan öka i gränsområdena innebär det att tryggheten kan stärkas som våra gemensamma resurser används effektivt i gränsområdena. Det finns dock vissa svårigheter för att detta ska förverkligas. I har vi till exempel krav på svensk legitimation enligt patientsäkerhetslagen för att kunna utföra prehospital akutsjukvård. Läkemedel får inte föras in i eller ut ur landet i ambulanser från andra länder och endast svenskregistrerade ambulanser får verka som utryckningsfordon i . I finns undantag för gränsnära vård och i genomförs nu en översyn. Samarbeten sker nu på olika håll när det gäller brandförsvar och polis, vilket borde tjäna som ett gott exempel även för hälso- och sjukvården. Mot bakgrund av detta bör en översyn av samtliga författningar som berör gränsöverskridande ambulans i genomföras för att göra det möjligt att samverka kring ambulanssjukvård i gränsområden för att förbättra vården. Den nordiska modellen bygger på en stark välfärdsmodell som vi socialdemokrater vill bygga vidare. Genom samverkan och samarbete över gränserna kan vi stärka välfärden och öka tillgången till en jämlik vård även där avstånden är långa till sjukvård i det egna landet.
mot · H8021648 · 2020-10-02 00:00:00 — Vräkningsförebyggande åtgärder för att bryta hemlösheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att en vräkningsbestämmelse införs i socialtjänstlagen som ställer krav på förebyggande åtgärder för att bryta hemlösheten och tillkännager detta för regeringen. När en barnfamilj eller medborgare vräks från sitt hem så har det gått för långt. En del kommuner i landet har ett bra förebyggande arbete mot vräkningar men det saknas i många. Stödet måste komma tidigare. När man väl vräker en människa från dennes bostad så är det . Rätten till ett eget hem och en trygg bostad är avgörande för mångas välmående. Socialtjänstlagen ska ställa krav på att arbeta uppsökande och förebyggande när en barnfamilj eller person med psykisk ohälsa riskerar att vräkas. ska alltid följa upp vad som händer efter vräkningen. Det behövs ofta ett individanpassat stöd för att klara av att sköta sig och sin bostad, för att betala räkningar och inte störa. Istället för att skicka ut personer i hemlöshet behöver det tidiga stödet och förebyggande arbetet förbättras. Bostad och tidig samverkan mellan fastighetsägare och socialtjänst är två beprövade metoder för att förhindra vräkning. Det ska vara en nolltolerans mot vräkning av barn. är tyvärr vräkningar oundvikliga men inget barn ska vräkas till hemlöshet. ska därför, så långt det är möjligt, garantera akut hemlösa familjer ett långsiktigt boende som är tryggt. Uppbrott från barnens skola, förskola och vänner ska motverkas. För att förebygga vräkningar måste också ha möjlighet att säkerställa att hyran betalas direkt till hyresvärden när en medborgare får ekonomiskt bistånd. Detta bör tydliggöras i socialtjänstlagen.
mot · H8021649 · 2020-10-02 00:00:00 — Höj hastighetsgränsen för epatraktorer och inför körkort ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hastighetsgränsen för epatraktorer samt se över möjligheten att införa ett körkort eller förarbevis anpassat för dessa fordon samt för mopedbilar och tillkännager detta för regeringen. A‑traktorerna och epatraktorerna har länge inneburit en frihet och en möjlighet för framförallt ungdomar på landsbygden att ta sig dit man vill när man vill. Att kunna ta sig till sina fritidsaktiviteter, till sina vänner och till skolan utan att vara beroende av sina föräldrar eller andra vuxna som skjutsar. Det finns en hel kultur kring dessa fordon och för många unga är det kring dessa fordon de lär sig att meka och skruva tillsammans med sina vänner. Epa- och A‑traktorerna är ombyggda bilar och är begränsade till en hastighet av högst /h. De har en mycket bättre säkerhet än både mopeder och mopedbilar som får framföras i högre hastighet. Detta gör att reglerna är både orättvisa och inkonsekventa. planerar nu att införa en ny fordonstyp, ”lätta personbilar”, som då ska vara ”en ombyggd och ändringsbesiktad personbil vars maximala hastighet har begränsats /h”, enligt det finska transport- och kommunikationsverket. Detta skulle kunna vara ett alternativ för . Ett annat alternativ är att höja den högsta tillåtna hastigheten för epatraktorer till samma som för mopedbilarna i klassen ”moped klass I” som är och införa ett körkort eller förarbevis för båda fordonstyperna.
mot · H8021650 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över gällande lagstiftning i fråga om lönegaranti vid konkurs och tillkännager detta för regeringen. Som löntagare i har man ett visst skydd för intjänade rättigheter för den händelse att arbetsgivaren hamnar på obestånd, i konkurs. Gällande lagstiftning, lönegarantilagen, har betydande begränsningar, bl.a. i form av beloppsgränser och tidsfrister som begränsar vilka anspråk man som anställd kan göra på lönegarantin. En tidsfrist innebär att lönegaranti omfattar lön för tid maximalt 3 månader tillbaka i tiden. Har man som arbetstagare efterskottsmånadslön är tiden extremt knapp då ett ärende av detta slag ofta kräver omfattande utredning. Vidare finns betydande begränsningar i möjligheten att få ut värdet av intjänad semester. Sammantaget innebär nuvarande lagstiftning att den anställde löper avsevärd risk för ekonomisk förlust i samband med en konkurs. Gällande lagstiftning är rättsosäker och bör omgående bli föremål för översyn.