mot · H8023257 · 2020-10-06 00:00:00 — Liberal politik för levande hav och vatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att havet ska förvaltas långsiktigt hållbart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för döda havsbottnar i samverkan med EU:s medlemsländer och inom Östersjösamarbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om scrubbers och FN:s globala miljömål om att till 2025 förebygga och avsevärt minska alla former av föroreningar i havet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ålgräsängar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att vetenskapliga organ ska ha de förutsättningar som krävs för att göra goda bedömningar av fiskbestånden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna fiskens lekområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förebygga och motverka övergödning av hav, sjöar och vattendrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utveckling av selektiva fiskeredskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hållbart fiske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att landningsskyldigheten efterlevs i samtliga EU:s medlemsländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att EU skyndsamt ska begränsa fiskemetoder som skadar ekosystemen samt vikten av att följa upp att begränsningarna mot de skadliga metoderna efterlevs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett miljömässigt hållbart vattenbruk och om förutsättningarna för fiskodling i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fritidsfiskets roll och om en långsiktigt hållbar förvaltning av fiskbestånden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för goda livsmiljöer för fisk, inklusive lekområden, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av övervakning av vild fisk och fiskdöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av de lagar, regelverk och planer som påverkar förutsättningarna för det kustnära yrkesfisket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördelning av fiskerättigheter ska stödja miljömässigt hållbart fiske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effekterna för det småskaliga fisket av fiskerätter inom det pelagiska fisket bör utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det småskaliga kustnära fiskets villkor för att möjliggöra levande kustsamhällen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av regelförändringar för det demersala yrkesfisket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för bärgning av gamla fiskeredskap och spökgarn som övergetts i hav och vattendrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om marint skräp utmed den svenska havskusten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt spökfiske och marint skräp samt insatser för att rädda världens hav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett hållbart fiske globalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om försiktighetsprincipen i relation till ekosystemen gällande fisket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fiskekvoterna i ska anpassas till vetenskapliga underlag som beaktar ekosystemen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna dricksvattenförsörjningen, förebyggande åtgärder mot läckage i vattenledningar samt åtgärder mot vattenbrist vid torka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för åtgärder i enskilda avlopp och tillkännager detta för regeringen. Livet på jorden påverkas av både direkt av klimatförändringarna och indirekt av de extremväder och de naturkatastrofer som följer av det förändrade klimatet. Det handlar om påverkan på vattenförsörjning och vattenmiljöer och inverkan på biologisk mångfald. Vi människor orsakar även en rad negativa miljöeffekter genom att haven smutsas ned av plast och föroreningar, som fisken försvinner genom storskaligt fiske. Det krävs beslut som gör skillnad på både lång och kort sikt. omges av hav som behöver skyddas genom att vi slutar slänga plast och annat skräp i haven och att vi samverkar med alla kustländer. Det behövs tydliga sanktioner vid överträdelser av bestämmelser gällande utsläpp, vattenrening, transportsäkerhet och fiske. Välmående hav är även en förutsättning för att lösa världsfattigdom och klimathot. Ett myller av liv under ytan är en viktig del av ekosystemen. hotas många fiskbestånd av ett ohållbart fiske. Ska haven kunna fungera som en betydande förnybar resurs måste de nyttjas långsiktigt och hållbart genom en ansvarsfull förvaltning. Vid osäkerhet och brist på kunskap bör försiktighetsprincipen råda. Fisket måste hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Våra insatser för att minska utsläpp och övrig påverkan på miljön i våra hav och vattendrag måste öka. Vi behöver globalt börja anstränga oss. För att rädda haven krävs även internationellt samarbete. Liberalerna välkomnar internationella initiativ, till exempel , som lyfter frågan om situationen för världens hav. Det är positivt att olika stater presenterat en rad frivilliga åtaganden för att förbättra situationen för haven. Det handlar till exempel om att minska utsläppen i haven från industriell verksamhet, att oljeindustrin bär ansvar ur ett livscykelperspektiv oavsett var man verkar i världen, att sjöfarten tar sitt miljöansvar och att arbeta tillsammans för att få bort plast och annat skräp och säkerställa att fisket bedrivs på ett hållbart och långsiktigt sätt. Många näringar, såsom sjöfart, fiske, turism och energiutvinning, gör anspråk på haven i och globalt. För att haven långsiktigt ska kunna leverera de ekosystemtjänster vi behöver är det avgörande att hänsyn tas till havet och dess ekosystem. Många aktörer behöver tillsammans agera för att rädda haven och deras ekosystem. Det är nödvändigt att den statliga havsplaneringen i samverkar med den kommunala planeringen av kustvattnet. De havsområden som är allra mest värdefulla för den biologiska mångfalden behöver ha ett starkt skydd. Ytterligare åtgärder såsom begränsningar i bottentrålning behövs för att skydda reservat. Liberalerna står bakom målet att av havens yta ska skyddas i reservat. Konsumenter kan bidra genom medveten konsumtion som inte leder till ökade utsläpp i vattenmiljöer. Det handlar om vad man slänger i avloppet och dagvatten och om vad som hamnar direkt i hav och sjöar. Det handlar om kemikalier i kläder. Det handlar om vilken fisk man äter. Inom ramen för januariavtalet har Liberalerna enats med , och om ett antal åtgärder. I denna motion lägger vi fram våra utgångspunkter för vad som behöver göras utöver det som genomförs som en följd av januariavtalet. Övergödning och döda havsbottnar är stora miljöproblem. har en av de största döda bottenzonerna i världen, till ytan lika stor som . Döda havsbottnar saknar syre vilket innebär att miljön blir obeboelig för havens djur. Övergödningen i skapar stora algblomningar, vilket ger stora mängder alger som sjunker till havsbotten när de dör där de förbrukar syre under sin nedbrytningsprocess. Det är en starkt bidragande orsak till de syrefria bottnarna. I bottensediment har forskare funnit ägg från plankton som kan komma att kläckas om syresättningen åter ökar. är beroende av de trånga och grunda inflödena av syrerikt saltvatten via och bälten i söder. långa kust mot gör situationen där till en angelägen fråga. Många svenskar har en direkt relation till . Arbetet med att stoppa näringstillförseln från jordbruk, mark, avlopp och reningsverk runt måste fortsätta. Det är den långsiktiga lösningen för att komma tillrätta med syrebristen och bottendöden. Att bygga stora pelare och andra konstruktioner under vatten kan ge fäste för musslor och ge skydd för flera viktiga arter. har byggen i havet negativa konsekvenser för andra arter. Kombinationen av miljöeffekter behöver vägas mot fördelarna av att bygga i havet till exempel genom elproduktion från vindkraftparker. Forskning inriktad på att hitta lösningar för att syresätta döda havsbottnar behöver fortsätta och sådana satsningar behöver vara en del av EU:s arbete för ett renare . Detta bör ges regeringen tillkänna. Sjöfartens scrubbers förorenar havsmiljön Nya krav på svavelutsläpp tvingar all internationell sjöfart att minska utsläppen av svaveldioxid till luften. De nya svavelreglerna är viktiga för att minska sjöfartens påverkan på luftkvaliteten, men fångar inte upp effekter på havsmiljön. Lågsvavliga bränslen är dyrare än bunkerolja vilket innebär att rederier installerar scrubbers som renar avgaserna genom att de tvättas genom havsvatten och tvättar avgaser med havsvatten. Havsvattnet släpps sedan förorenat tillbaka till havet. IVL har påvisat att föroreningarna är giftiga för bland annat djurplankton. Föroreningarna som hamnar i vattnet har därmed konsekvenser för det ekosystemet. IVL har analyserat miljöeffekterna av både öppna och slutna skrubbersystem. Öppna skrubbersystem använder stora mängder havsvatten för att rena avgaserna och vattnet släpps ut igen. I de slutna systemen återcirkulerar vattnet i anläggningen och släpps ut först efter behandling i en reningsanläggning. Obehandlat skrubbervatten är förorenat och innehåller bland annat tungmetaller, aromatiska kolväten och sotpartiklar. Det behandlade vattnet från den slutna skrubbern är mindre förorenat och de restprodukter som avskiljs i reningsanläggningen tas iland. I tester exponerades organismer för skrubbervatten i olika koncentrationer. Dessa tester utfördes i samarbete med norska polarinstitutet. Testerna visade negativa effekter på livsviktiga funktioner hos flera organismer. Störst känslighet fanns hos hoppkräftor som har central betydelse i näringskedjan. Även låga koncentrationer av både obehandlat vatten från öppna skrubbersystem och behandlat skrubbervatten från slutna system orsakade negativa effekter hos organismerna. I hårt trafikerade farleder och i hamnar ökar miljöriskerna betydligt. När havsmiljön kontinuerligt utsätts för skrubbervatten från fartyg blir den akuta effekten varaktig. Tvättade avgaser som förs ner i havet utgör ytterligare en ny föroreningskälla i de ekosystemen. FN:s globala miljömål anger att vi till 2025 ska förebygga och avsevärt minska alla slags föroreningar i havet. bör arbeta för att scrubbers som leder ner föroreningar i havet ska förbjudas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Långsiktigt hållbar förvaltning av hav och vattendrag Det krävs insatser för att minska utsläpp och miljöpåverkan i våra hav och vattendrag. Användningen av handelsgödsel måste minska då den bidrar till övergödning av våra vatten. Liberalerna har länge förordat en läckageskatt för jordbruket riktad mot näringsläckaget ut i vattenmiljön. Vidare är miljöövervakningen av våra hav och vattendrag en central del av miljöarbetet. Miljöpåverkan som övergödning och syrefria bottnar har fått stora konsekvenser för fiskbestånd och fiske, inte minst i . Klimatpåverkan från vildfångad fisk beror på fångstmetoderna. För odlad fisk har foderfisken i sin tur även en klimatpåverkan. Ett hållbart fiske handlar om att fiska på ett långsiktigt och hållbart sätt som innebär att olika fiskarter inte utrotas. Fisket måste hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål och miljövänligt fiske bör premieras genom t.ex. tilldelningen av fiskekvoter. Miljökraven som bör ställas bör till exempel omfatta vilken typ av bränsle och redskap som används vid fisket. Vidare behövs mer forskning och utveckling av selektiva och mer miljövänliga fiskeredskap. Det är viktigt att konsumenten kan bidra till ett mer hållbart fiske och vattenbruk genom att göra medvetna val vid köp av fisk och skaldjur. Vi välkomnar tydlig och enkel märkning, som visar att fisket sker på ett hållbart sätt vad gäller fiskbestånd och klimatpåverkan. Detta bör ges regeringen tillkänna. Regelverket för yrkesfisket är till stor del styrt av EU:s gemensamma fiskeripolitik, och det är av stor vikt att är en stark röst för att driva på för ett långsiktigt och hållbart fiske. Vi kan också göra mycket på nationell nivå för att anpassa regelverket så att det stödjer ett långsiktigt miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart småskaligt kustnära yrkesfiske. Det kustnära småskaliga yrkesfisket har stor betydelse för många orter längs Sveriges kuster. Det har betydelse för sysselsättningen genom kringverksamhet kopplat till fisket och för utvecklingen av besöksnäringen. Lokal mat kan få en stor betydelse för att attrahera besökare. Den hantverksmässiga och småskaliga produktionen lokalt som förädlar råvara kan innebära både nya möjligheter för företag och nya arbetstillfällen. Detta bör ges regeringen tillkänna. Incitamenten för fisket att minska användningen av fossilt bränsle måste öka. Skatteundantagen på fossila bränslen ska därför avvecklas. Torskbeståndets utveckling i är oroväckande och den stora påverkan gäller i synnerhet det östra beståndet, öster om . Den dystra utvecklingen innebär att fisket har behövt regleras kraftigt. Det totala beståndet är litet och individerna alltmer småväxta. Det finns en rad hot mot torsken. De fiskarter som närmast påverkas av och påverkar torsken är sill, skarpsill och plattfisk. Plattfisken är svår att fiska utan att få bifångst av torsk. Sill utgör en av torskens födor. Därför har andra fiskbestånd betydelse även för torsken. Detta bör ges regeringen tillkänna. Minskad mängd rovfisk påverkas också av de viktiga ålgräsängarna. Ålgräsängar är en viktig livsmiljö för många arter. Ålgräsängar dämpar vågor och strömmar, binder bottensediment och skyddar stränder mot erosion. Vattenkvaliteten påverkas och vattnet kan bli klarare genom att ålgräs tar upp näringsämnen ur vattnet och därmed minskar effekterna av övergödning. Stora mängder kol tas också upp och lagras i ålgräsängar, vilket bidrar till att minska klimatförändringar. Huvudorsaken till förlusten av ålgräsängar anses vara övergödning i kombination med överfiske. Vid övergödning blir vattnet grumligare och ljuset begränsat för ålgräs som behöver mycket ljus. Exploatering med , småbåtshamnar och muddrade bryggor påverkar ålgräset. Den viktigaste åtgärden för att skydda fiskbestånden är att skydda kvarvarande ålgräsängar. Forskningen visar att djuputbredningen av ålgräsängar i skandinaviska vatten minskade på grund av övergödning och försämrad vattenkvalitet. Även om åtgärder sattes in för att minska påverkan kan ingen generell återhämtning av ålgräs noteras. För att motverka fortsatt minskning krävs flera åtgärder för att förbättra miljöförhållandena för ålgräs. Övergödningen i havet måste minskas och bestånden av stora rovfiskar i ekosystemen behöver öka. Dessutom måste ålgräsängarna skyddas i samband med muddring och dumpning av muddermassor. Det krävs åtgärder för att skydda, bevara och restaurera ålgräsängarna. Detta bör ges regeringen tillkänna. Svensk fiskeripolitik ska utgå från forskningens rekommendationer underbyggda av en bred transparent kunskap om bestånden. En hållbar fiskeripolitik förutsätter att det finns tillförlitliga data om fiskbestånden och deras sammansättning. Lekområden för fisk behöver värnas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det är ett återkommande problem att det saknas tillräckliga data för beståndens status i . Vi vill att ska verka för att EU ger de vetenskapliga organen de förutsättningar som krävs för att kunna inhämta nödvändiga data om fiskbestånden. Inte minst är det viktigt att de svenska institutioner som förser de internationella organen med underlag har goda förutsättningar att korrekt beskriva fiskbestånden. Bl.a. kan det komma att behövas nya vetenskapliga kriterier för att bedöma beståndens storlek. För att öka den långsiktigt hållbara förvaltningen av fisket är det viktigt att premiera fiskemetoder som bidrar till hållbarheten. Fiskekvoterna bör anpassas till vad vetenskapen och kunskapsläget anser vara försvarbart. I bedömningar av det långsiktigt hållbara uttaget måste även ekosystemens funktion värnas. Det maximala uttaget behöver vägas av mot en försiktighetsprincip när kunskapsläget inte är helt klarlagt. Kunskapen om bestånden måste öka då konsekvenserna av det storskaliga fisket kan bero på vilket bestånd som fiskas. Det är till exempel inte klart om strömmingsbeståndet i är ett sammanhängande bestånd eller flera lokala. Hur det förhåller sig har en avgörande betydelse för fiskeförvaltningen. Försiktighetsprincipen måste vara vägledande när osäkerhet råder för att havet ska förvaltas långsiktigt hållbart. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det internationella samarbetet mot övergödning är viktigt och berörda myndigheter bör utreda förutsättningarna för ett ökat samarbete mellan för att minska övergödningen i . Det är även av stort intresse att utreda möjligheten till nya internationella styrmedel. Källorna till övergödningen av vattendragen är bland annat trafiken, skogsbruket, sjöfarten, industrin, jordbruket och andra former av markanvändning. Kväveutsläppen har inte minskat i tillräcklig grad och utgör ett problem. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det finns olika åtgärdsprogram som borde kunna samverka. Landsbygdsprogrammet kan bidra till finansiering av åtgärder mot övergödning. Det rör t.ex. fånggrödor, bearbetning av , anläggning och restaurering av våtmarker och dammar samt kompetensutveckling inom jordbruket. Dock saknas kopplingar mellan landsbygdsprogrammet och vattenförvaltningens åtgärdsprogram. Transparensen måste öka både inom landsbygdsprogrammet och inom vattenförvaltningens åtgärdsprogram för att de båda programmen ska kunna samspela effektivt för att till exempel minska jordbrukets belastning på vattenmiljön. Detta bör ges regeringen tillkänna. Hållbart fiske och skyddade områden Utvecklingen av det demersala fisket, det vill säga fiske av fisk och skaldjur som lever på eller nära botten, syftade till att underlätta landningsskyldigheten, minimera utkast samt påskynda utvecklingen av ett mer selektivt fiske. Ansvarig myndighet har dock noterat att användningen av mindre selektiva redskap ökat trots att ambitionen var att användningen skulle minska. Det är därför viktigt att fortsätta arbetet med incitament för ett selektivt fiske. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ett hållbart fiske kräver även att åtgärder vidtas för att minska bottentrålning i känsliga områden i , och i övriga EU, samt att det införs ett generellt stopp för bottentrålning i skyddade områden. Möjligheter till begränsade undantag kan ges i förvaltningsplanen och åtgärder för att stötta fiskare som behöver byta redskap ska kunna införas. Enligt den senaste kartläggning bedrivs bottentrålning i ett fåtal av de drygt 300 skyddade områden som finns i svenska vatten. Länsstyrelserna har gjort bedömningen att regelverket för bottentrålning kan behöva ses över i ett tjugotal områden. Det behövs också en förbättrad övervakning för att bestämmelser om mängden fisk som får fiskas upp efterlevs. Det är även angeläget att förbud mot bottentrålning efterlevs vilket förutsätter effektiv övervakning av förbudet mot bottentrålning. Brister vad gäller efterlevnaden av den s.k. landningsskyldigheten behöver bevakas och åtgärder vidtas även inom EU. antogs en ny förordning om tekniska regler för fisket (och rådets förordning (EU) 2019/1241) Förordningen trädde i kraft och gäller i alla EU:s vatten. Ett totalförbud mot trålfiske med elektrisk ström infördes exempelvis. Det börjar gälla och ger medlemsstaterna möjlighet att förbjuda eller begränsa den här typen av fiske i sina kustvatten. EU öppnar dock för en utfasningsperiod som ska göra det möjligt för fiskerinäringen att anpassa sig. bör vara pådrivande i att EU skyndsamt fasar ut de fiskemetoder som skadar ekosystemen. bör också driva frågan om förbättrad uppföljning så att förbudet mot skadliga metoder efterlevs. Detta bör ges regeringen tillkänna. Vattenbruk är ett samlingsbegrepp för odling av vattenlevande djur och växter, såsom fisk, musslor, kräftdjur och alger. Det svenska vattenbruket har en stor utvecklingspotential som bör tas till vara. Vattenbruket är en framtidsbransch som kan bidra till både jobb och tillväxt i hela landet, till att de nationella miljömålen nås och till förbättrad tillgång på fisk och skaldjur. Det finns många regler kring vattenbruk som anses hämma utvecklingen. Vattenbruk kan till exempel behöva dispens från strandskyddsreglerna. Andra verksamheter inom jordbruk, skogsbruk, fiske eller renskötsel kan använda sig av undantaget för areella näringar i strandskyddsreglerna. Inom fisket ska det som brukas finnas naturligt på fastigheten och fastighetsägaren ska inte behöva särskilda anordningar eller anläggningar. Detta gör att skörd av ostron omfattas av undantaget men däremot inte mussel‑, kräft- eller fiskodling som kräver en anläggning på fastigheten. Blå fånggrödor som sjöpung och alger kan bidra till att ta upp näringsämnen och dessa bör behandlas lika. Det bör bli lättare att odla blå fånggrödor. Detta bör ges regeringen tillkänna. Om vattenbruket betraktades som en areell näring skulle utvecklingen påverkas positivt, men kan det finnas miljömässiga effekter som måste beaktas, exempelvis hur vattenmiljöns kvalitet påverkas av utfodring av fisk. Miljömässiga aspekter har lett till en utveckling av landbaserade odlingsmiljöer. Teknikutvecklingen inom vattenbruket går fort framåt vad gäller både traditionella öppna system kontra halvslutna och slutna odlingssystem. Olika tekniker är lämpliga beroende på lokalisering och vad det är som odlas. från mark- och miljödomstolen som ifrågasätter fiskodling i öppna kassar påverkar hur matfiskodlingen kommer att se ut . Även tolkningar av vatten- och havsmiljödirektivet i samband med miljöprövningsprocessen har gjort det svårt för vattenbrukare att få tillstånd för sin verksamhet. Vattenbruket har en stor potential och därför måste hinder belysas och åtgärder vidtas som bidrar till ett långsiktigt miljömässigt hållbart vattenbruk oavsett val av teknik. Detta bör ges regeringen tillkänna. Den långsiktigt hållbara utvecklingen för fiskbestånd beror både på uttaget av fisk och på hur fiskens livsmiljö fungerar. Vandringshinder, bottenfauna, våtmarker, försurning och andra förutsättningar påverkar utvecklingen av bestånden. Vandringshinder kan bestå av dammar, kraftverk, vägtrummor och andra fysiska åtgärder som hindrar fiskens vandring och därmed påverkar fiskarnas möjligheter att leka. Fritidsfiskets uttag av fisk är ofta tämligen begränsat i förhållande till effekten på bestånden av miljöfaktorer samt säl och skarv. Fritidsfiskarna bidrar också ofta till miljöåtgärder som till exempel att undanröja vandringshinder eller att återställa bottenfauna. Det krävs många olika insatser för att bidra till en positiv utveckling för fiskbestånden. Fisk som landas genom fritidsfiske betingar ett mycket stort samhällsekonomiskt värde i förhållande till fisk som landas i storskaligt fiske.