ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021072 · 2020-10-01 00:00:00 — Bioolja och metanol för uppvärmning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över att metanol som uppvärmningsbränsle även fortsättningsvis ska vara skattebefriad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att regeringen ska verka i EU för att foder- och livsmedelsbaserade grödor ska vara skattebefriade och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har beslutat att skattebefrielsen för biooljor som används för uppvärmning och i asfaltverk, torkanläggningar och liknande ska slopas. Det är olyckligt med tanke på att många aktörer tagit del av statliga medel från Klimatklivet och genomfört den viktiga omställningen från fossilt till förnybart och fossilfritt bränsle. Tacken blir att de nu möts med full koldioxidskatt och energiskatt. Regeringen anför att ett skäl till att skattebefrielsen slopas är att de är ”livsmedelsbaserade” och att det är som ligger till grund för förändringen. Men det förklarar i så fall inte varför det dessutom införs en skatt på metanol som används till uppvärmning. Metanol är en restprodukt från massatillverkning eller framställs genom torrdestillation av trä. Det innebär att det inte kommer från vare sig en ”livsmedelsbaserad” eller en ”foderbaserad” källa. Därför förvånar det att regeringen höjer skatten på detta fossilfria bränsle. Marknaden kräver långsiktighet. För de företag som har investerat i denna lösning blir regeringens förslag ett ekonomiskt avbräck som inte kan förklaras. Metanol som används som uppvärmningsbränsle bör därför även fortsättningsvis vara skattebefriad. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H8021073 · 2020-10-01 00:00:00 — Förverkande av olagliga fordon ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över relevanta lagrum och tillkännager detta för regeringen. Nollvisionen i trafiken utgår från att ingen ska avlida eller skadas allvarligt. Målsättningen är eftersträvansvärd, men vi vet också att olyckor inte helt kan elimineras då människor inte är felfria. Därför försöker samhället förebygga olyckor genom att informera allmänheten med regler och olika råd. Tyvärr förekommer det att samhället behöver ingripa mot beteenden som frångår varje tanke om hänsyn och olycksrisk. Vaneförbrytare använder fordon som är avställda, oförsäkrade, körförbudsbelagda, belagda med skatteskulder eller andra brister. Bristerna hos fordonen som framförs av vaneförbrytarna är livsfarliga för såväl förare som passagerare och andra trafikanter. Inte sällan är förarna av dessa fordon helt medvetna om fordonens brister men ignorerar dem totalt. Lagen är tydlig vad gäller förbud och beivrande av framförande av sådana fordon, vilket ger polisen laglig grund för ingripande och beslagtagande av förare och fordon. Åklagarväsendet avskriver dock inte sällan sådana brottsmisstankar, vilket gör polisen maktlös. Polisen tvingas därför att frisläppa förare och fordon som på nytt riskerar sina och andras liv på våra vägar. Det kan inte anses vara förenligt med lagstiftarens intention eller allmän trafiksäkerhet att olagliga fordon tillåts framföras på våra vägar oavsett skäl. Därför bör regeringen överväga möjligheten att se över relevanta lagrum.
mot · H8021074 · 2020-10-01 00:00:00 — Dolda skatter ska vara synliga ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett särskilt uppdrag att följa upp allmänhetens kunskap om nivån på olika skatter och arbetsgivaravgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge statliga myndigheter och verk i uppdrag att ange s.k. löneskatter på anställdas lönebesked och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska börja ange s.k. löneskatter på förtroendevaldas och anställdas lönebesked och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Den totala skatten på arbete måste göras synlig för löntagare och anges på lönebeskeden. Vid tidigare riksmöten har skatteutskottet sympatiserat med liknande förslag men har dessvärre lämnat en sammanfattande argumentation som lyder: ”Även om utskottet följaktligen anser att det är värdefullt om skatteuttaget kan göras synligt för den enskilda skattebetalaren är utskottet inte berett att gå så långt att utskottet tillstyrker att arbetsgivare och företag ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna den önskade informationen till sina anställda eller kunder.” Undertecknad vill inte heller införa tvingande regler för företag. Däremot anser jag att samt statliga myndigheter och verk bör ha en skyldighet att föregå med goda exempel och därför ska börja ange så kallade löneskatter på förtroendevaldas och anställdas lönebesked, så att det totala skattetrycket framgår. Att de förslag som undertecknad framför är välbehövliga bekräftas av en rapport från (Underskattade skatter, ). Av rapporten framgår bland annat att allmänheten tror att de betalar av sin samlade inkomst i olika skatter medan det faktiska uttaget för vanliga löntagare är . Få invånare känner således till det egentliga skattetrycket i , och mer än hälften av löntagarna vet inte hur mycket deras arbetsgivare betalar in i ”löneskatt” (arbetsgivaravgift) för sin anställde. Lika illa är det med reformen om jobbskatteavdrag. Trots att den infördes i flera steg och har allmänheten låg kännedom om jobbskatteavdraget, något som också har konstaterat i en rapport. Detta är olyckligt på många vis, eftersom forskning dessutom visar att information om reformer såsom jobbskatteavdraget är av stor betydelse för reformernas faktiska genomslag. Om då kännedomen är låg riskerar den att inte få den fulla effekt som den skulle kunna få. Det är därför olyckligt att allmänheten inte har bättre kännedom om skattenivåerna. Trots allt har vi bland världens högsta skattetryck och det har svenska folket rätt att bli upplyst om. Den låga kännedomen är inget mer än ett demokratiproblem för vilket staten har ett särskilt ansvar. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att allmänhetens kännedom om nivån på olika skatter, inklusive arbetsgivaravgifter, bör följas upp av . Då det gäller ”löneskatterna” (arbetsgivaravgifterna) anser undertecknad att , och andra statliga myndigheter och verk, bör gå i bräschen och se till att den avgift som arbetsgivaren betalar in för den enskilde löntagaren/förtroendevalda alltid anges på lönebeskeden. Detta måtte ge riksdagsstyrelsen till känna.
mot · H8021075 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta en strategi så att hela får mobiltelefontäckning och tillkännager detta för regeringen. finns det fortfarande väldigt många platser som saknar täckning för mobiltelefoni i och . Detta har blivit en symbol för hur landsbygden särbehandlas på ett negativt sätt för människor som har både sitt liv och sitt verkande på landsbygden. Det innebär inte bara stora säkerhetsrisker utan försvårar också för näringarna. Näringar som är viktiga för att landsbygden ska fungera men också de näringar som faktiskt ska stå för den viktigaste delen i en omställning till ett mer miljö- och klimatsmart samhälle. Denna orättvisa måste få ett slut och människor på landsbygden ska kunna avnjuta samma service i fråga om mobiltelefoni som övriga samhället. Därför behöver en strategi tas fram så att hela har mobiltelefontäckning.
mot · H8021076 · 2020-10-01 00:00:00 — Tullens befogenheter måste stärkas ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka tullens befogenheter och tillkännager detta för regeringen. har otillräckliga resurser och måste prioritera mellan gränsövergångar. måste stärka gränsskyddet så att stöldgods inte så enkelt kan lämna landet. Stöldgods som härstammar från jordbruket. Det kan vara stora traktorer eller insatsmedel till jordbruket, till exempel växtskyddsmedel. Men det som är genomgående är att det är stora ekonomiska värden som lämnar landet. De ligor som har specialiserat sig på att stjäla från jordbruket märker att det är riskfritt att föra ut stöldgodset ur landet. Åt andra hållet är tullen första linjen i kampen mot internationell brottslighet. Vapen och narkotika ska inte kunna passera våra gränser. Tullen måste få större befogenheter att faktiskt stoppa och undersöka misstänkta och deras fordon. Det krävs en rejäl ambitionsökning för så att det kan vara ett skydd för gränser. Det ger trygghet och minskar mängden illegala vapen och narkotika samt våra lantbruk får behålla sina ägodelar.
mot · H8021077 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av fordonsskatterna i syfte att undersöka möjligheten för åkeriföretag, bussbolag och taxibilar att bara betala fordonsskatt för de dagar fordonet faktiskt har varit påställt och i trafik och tillkännager detta för regeringen. Fordonsskatterna är höga i och tanken är att man ska betala skatt för fordon som är i trafik men inte betala fordonsskatt för fordon som är avställda. När det är pandemi eller någon annan påverkan finns på yrkestrafiken som gör att det är svårt att få transporter innebär det att fordonen står still och ändå kostar pengar i fordonsskatter. Att ställa av fordon från dag till dag beroende på om man har körningar eller inte är omöjligt. I så fall måste man ställa av fordonet minst för att minska fordonsskatten. När körningarna är ovissa under pandemier eller lågkonjunkturer och bokningarna inte kan planeras in riktigt försvårar det möjligheten för åkeriet, bussföretaget eller taxiföretaget att planera in avställningarna, vilket gör att man får betala massa extra i skatt men fordonet står still. Därför behöver det göras en översyn för att se över möjligheten att åkeriföretag, bussbolag och taxiföretag ska kunna betala fordonsskatt bara för de dagar fordonet faktiskt har varit påställt och i trafik.
mot · H8021078 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utökat samarbete mellan , och avseende ambassader, representationer, delegationer och konsulat och tillkännager detta för regeringen. har över hundra utlandsmyndigheter som inkluderar ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Tillsammans med de cirka 400 honorärkonsulaten bildar de vår utrikesrepresentation. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I ungefär hälften av dessa stater har en diplomatisk representation. I länder där inte har någon ambassad är det vanligt att utnämna en svensk ambassadör i ett närbeläget land till sidoackrediterad ambassadör. Det innebär att ambassadören är representant i det landet på distans och sköter förbindelserna genom regelbundna besök. Våra nordiska grannländer har liknande upplägg för sina utrikesrepresentationer. Mellan de nordiska grannländerna , och finns många likheter. Våra demokratier och politiska system är snarlika, vårt rättsväsen likaså, och ett flertal gånger har länderna arbetat tillsammans inom ramen för det nordiska samarbetet. Språkligt är svenska, danska och norska sprungna ur samma språkstam, vilket medför att medborgare oftast har lätt att förstå varandra. Med bakgrund av detta torde ett utökat samarbete mellan ländernas utrikesrepresentationer vara möjligt. I finns ett bra exempel på samarbete mellan de nordiska ländernas beskickningar. Vardera nordiskt land har sin byggnad, men samtliga byggnader omges sedan av ett skal som ger intrycket av att det är en och samma byggnad. Syftet är att visa att de nordiska länderna har mycket gemensamt men ändå är skilda stater. Det finns även en gemensam nordisk matsal samt olika utställningshallar. Samarbetet finns till viss del mellan de nordiska länderna men kan ur effektivitetssynpunkt genomföras på väsentligt fler platser runt om i världen. Samarbetet bör ses som en utgångspunkt för vidare samarbete över landsgränser och ambassader. Med tanke på de eventuella språkliga skillnaderna mellan , och jämfört med och bör ett utökat samarbete främst inledas med våra grannländer och i syfte att tillsammans täcka ett större område med utrikesrepresentationer samt minska varje lands kostnader för administration, servicetjänster, skyddsåtgärder och liknande. Frågan kring utrikesrepresentationen hanteras av regeringen, men i egenskap av högsta beslutande organ bör som sin mening förtälja regeringen att den ser en samordning av de nordiska ambassaderna, representationerna, delegationerna samt konsulaten som en viktig åtgärd framgent.
mot · H8021079 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den riksdagsledamot, ledamot i landstings- eller regionfullmäktige eller ledamot i kommunfullmäktige som vill lämna sitt ursprungsparti ska bli tvungen att lämna sitt riksdagsämbete eller sitt uppdrag i aktuellt fullmäktige och att en ny person ska få möjlighet att träda in hos det parti som berörs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en lag som hanterar politiska vildar ska införas och tillkännager detta för regeringen. väljs nya ledamöter till riksdag, regionfullmäktige samt kommunfullmäktige runt om i landet. De väljs för sitt parti och för sitt engagemang i det partiet står för. Dessvärre har det uppstått allt fler tillfällen där ledamöter i riksdag, regionfullmäktige samt kommunfullmäktige av olika anledningar lämnat sitt parti och mitt i en mandatperiod bytt partitillhörighet. I och med detta så har det ursprungliga partiet mist det mandat som man fått i samband med det ursprungliga valet. I en del fall har det dessutom varit så att en del valt att bli helt partilösa istället för att vara kvar i det ursprungliga partiet eller att byta till ett annat. De blir så kallade politiska vildar. Det är inte acceptabelt och medför rubbningar i systemet. Dessutom är det ett slag i ansiktet på de väljare som trott sig välja en ledamot som står för vissa värderingar, tillhörande ett visst parti. Istället för att få sitta kvar som vilde eller gå över till ett annat parti med hjälp av det mandat som tillfallit ett visst parti byggt på valresultatet borde den ledamot det berör istället med hjälp av lagen bli tvungen att lämna sitt uppdrag och en ny person få möjlighet att träda in som ledamot hos det parti som berörs. Därför bör en lag som hanterar detta införas.
mot · H8021080 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att avskaffa fribeloppet och tillkännager detta för regeringen. Studenter uppmanas ofta att arbeta vid sidan om sina studier, dels för att det för många är väsentligt att ha en egen försörjning, dels för att det är att ta ett viktigt steg in på arbetsmarknaden. begränsar fribeloppet möjligheten att jobba och studera parallellt då det sätter en maxgräns för det man får lov att tjäna under ett kalenderhalvår utan att få sina studiemedel indragna. Studielån och -bidrag är viktiga för att alla som vill ska ha möjligheten att studera vidare. Bidraget och lånet ska räcka till uppehälle så att den privata ekonomin inte ska stå i vägen för vidareutbildning. Det är en viktig del av utveckling och har bidragit till den innovationskraft som besitter. Storleken på fribeloppet fastställs på årlig basis och är beroende på om studierna sker på hel- eller deltid respektive på studiernas längd mätt i veckor per kalenderhalvår. Fribeloppet har höjts ett antal gånger vilket är steg i rätt riktning. Det är dock fortfarande för många studenter som väljer att avstå arbetspass ur rädsla att förlora studiestödet. Att ekonomiska konsekvenser är grunden till rädslan för att jobba för mycket är för mig något bisarrt då det torde vara raka motsatsen. Dessutom är det fler som väljer att påbörja, färdigställa eller komplettera sina studier senare i livet. Då har man ofta en familjesituation att ta hänsyn till med marginellt utrymme att gå ner i inkomst. Studiestödssystemet ska och bör inte stå i vägen för människor som vill utbilda sig senare i livet. Sommarjobb och deltidsarbete är viktiga steg in på arbetsmarknaden och kan för många korta tiden mellan färdigställda studier och arbete. Ett arbete innebär att man får erfarenhet av pressade situationer, beslutsfattande och ansvar. Dessutom efterfrågar många arbetsgivare att man engagerat sig eller arbetat . För många rekryterare visar det en drivkraft och en arbetsmoral som är eftertraktad på arbetsmarknaden. Hårt arbete ska alltid löna sig, men bestraffas många studenter som jobbar för mycket vid sidan om sina studier. Hur man som student väljer att utforma sin studietid bör endast vara upp till studenten själv. Rimligtvis bör alla ha samma förutsättningar att studera men har man möjligheten och förutsättningarna att arbeta vid sidan om ska man inte bestraffas genom att få sitt studiestöd indraget. Därför bör regeringen se över möjligheten att avskaffa fribeloppet helt.
mot · H8021081 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en strategi med fasta mål om telefonitjänster åt alla är en viktig signal för att motverka den pågående urbaniseringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att larmnumret 112 ska vara funktionsdugligt via samtliga teleoperatörers nät och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att en handlingsplan för ökad yttäckning av stabila mobila tjänster av hög kvalitet ska utarbetas och tillkännager detta för regeringen. Enligt Post- och , , rapport uppgick yttäckningen för taltjänster till av yta. Det finns alltså mer att göra och en handlingsplan för hur detta ska ske bör läggas fast. Detta är inte minst viktigt då PTS i rapporten använder en ny metod för att räkna ut status på yttäckningen och att den i sin tur härrör från en ny metod som framräknats av leverantörernas täckningskartor. Att detta inte påverkar statistiken kan förstås vara fallet men för oss som bor i glesbygd och som fortfarande lider av åtskilliga ”vita fläckar” där mobiltäckningen är usel, känns det föga troligt att yttäckningen för taltjänster kan ha förbättrats utan att ”väsentlig utbyggnad skett för att öka täckningsytan i landet” som de skriver i rapporten. Detta bör bekräftas. Att politiken lägger fast mål om bredband och telefoni åt alla är en viktig signal för att motverka den pågående urbaniseringen. Regeringar av olika färg har aktivt drivit frågan då det gäller bredband men gäller det att mobiltelefonins yttäckning får samma uppmärksamhet. Att vi fortfarande har flera och stora vita fläckar där vi helt tappar mobiltäckning vid röstsamtal och surf är helt oacceptabelt och kan de facto äventyra våra liv om vi råkar ut för sjukdom eller olyckor. PTS har tillsynsansvar för att ”operatörerna medverkar till att nödsamtal förmedlas och att lokaliseringsuppgifter tillhandahålls till samhällets alarmeringstjänst”, står det att läsa på PTS hemsida. Några tillhörande data som beskriver läget finns dock inte. kan vi i media läsa om incidenter där detta inte har fungerat. Detta borde därför klargöras. God yttäckning och kvalitet i taltjänster är viktigt för företagande, tillgänglighet och miljö. I det uppkopplade samhället ändras våra vanor och arbetet bedrivs på andra sätt. är det till exempel vanligt att människor jobbar under resan till och från arbetet varför det är viktigt att fjärrtåg och kollektivtrafik kan erbjuda såväl uppkoppling till internet som god yttäckning och kvalitet för röstsamtal. Här måste mer åtgärder vidtas. Med hänvisning till den nationella strategin som finns på bredbandsområdet bör regeringen ge PTS i uppdrag att ta fram en motsvarande nationell strategi för yttäckning av taltjänster av hög kvalitet samt föreslå åtgärder för att mål 3 i bredbandsstrategin ska kunna nås. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H8021082 · 2020-10-01 00:00:00 — Jakt och som friskvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att även jakt och sportskytte får del av friskvårdsförmånen, och detta tillkännager för regeringen. Friskvård är viktigt och friskvårdsbidraget är ett skattefritt sätt för arbetsgivaren att stötta sina anställda och sina medarbetares friskvårdsaktiviteter. Friskvård handlar mycket om både fysisk och psykisk hälsa och både jakt och uppfyller dessa krav. är friskvården väldigt inskränkt då ofta bara det man gör på ett gym eller en idrottsanläggning räknas som friskvård, t ex styrketräning, tennis, fotboll, innebandy och vissa avslappningsövningar, men senast har man också godkänt golf, ridning och dynamiskt vilket även borde öppna upp för jakt och sportskytte som friskvård. När nu golf och ridning uppfyller kraven borde också jakt och kunna räknas som friskvård. Både jakt och ger både fysisk och mental träning, där en jägare både får gå långa sträckor och ofta i mycket krävande terräng och många skyttegrenar kräver både fysisk och psykisk träning för att lyckas. Jakt och är också en sysselsättning i nära harmoni med naturen som ger mycket frisk luft, och man är ute från tidig morgon . Därutöver kan det förekomma både kvälls- och nattpass. Sportskyttet kräver hård fysisk träning, god kondition och en hög koncentrationsförmåga och en hög mental träning för att lyckas. Det är ju märkligt att bara de träningar som oftast bedrivs i träningslokaler eller på gym ska räknas som friskvård. Här behöver regeringen göra ett större omtag för att pröva vilka fler aktiviteter och typer av träning som borde få ta del av friskvårdsförmånen.
mot · H8021084 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att –ska komma i fråga för statliga medel och tillkännager detta för regeringen. Att återuppta flygtrafik på en flygplats som varit nedstängd är en process som tar tid. Samtliga regionala flygplatser i landet står inför samma utmaning efter covid-19. Det är därför förvånande att regeringen behandlat de regionala flygplatserna så olika. De krisstöd som kommit har bara kommit vissa av de regionala flygplatserna till del. är en av de flygplatser som lämnats utanför covid-19-medel när regeringen och de budgetsamverkande partierna föreslog ett tillfälligt ökat driftsstöd på 100 miljoner till de regionala flygplatserna. Stödet för att mildra effekterna av pandemin uteblev till –. Krisstödet avsett att fördelas till alla regionala flygplatser borde komma –till del då även den här flygplatsen är hårt drabbad av krisen. Flygplatsen är en av de regionala flygplatser som tidigare burit sig ekonomiskt och stått på egna ben. Men är det en unik situation och regeringen måste agera för att säkra att även denna flygplats kommer ifråga för statliga medel. Flygplatsen –är av stor strategisk betydelse. En avsevärd del av regionens skattekraft skapas genom pendling till . För nordvästra motsvarar det av de samlade löneinkomsterna. Flygplatsen har också mycket stor betydelse för bland annat företagandet, turismen, mötesindustrin och kompetensförsörjningen i regionen. Den upprätthåller även samhällsviktiga funktioner för beredskap och ambulansflyg. Coronakrisen har slagit mycket hårt mot –. Sju kommuner i nordvästra har gått ihop och räddat den genom att ta över ägandet. behöver även staten ta sitt ansvar. Sydsvenska Handelskammaren har tillskrivit regeringen om angelägenheten med behovet av –såväl för skatteintäkter som för den viktiga samhällsfunktionen med stor betydelse för det skånska näringslivet. Flygplatsens överlevnad är av stor betydelse för nordvästra och påverkar näringsliv, tillväxt, jobb och familjeband samt kommuner och regionen. Regeringen behöver vidta åtgärder för att säkerställa att kan ingå och uppbära medel från staten inom ramen för de regionala flygplatserna framåt. Detta behöver skyndsamt säkerställas.