mot · H8023136 · 2020-10-06 00:00:00 — Chefer och ledare behöver uppmuntra och hitta former för att ifrågasätta nuvarande arbetssätt och processer till förmån för nya som förbättrar och utvecklar verksamheten med fokus på patientnytta. Kreativiteten ska vara stor utan att patientsäkerheten riskeras. Ledare som lyckas få medarbetare att känna engagemang och vilja att dra i samma riktning för att förbättra verksamheten är avgörande för god kvalitet. Ett väl fungerande ledarskap handlar också om att balansera olika målkonflikter och skapa tydliga strukturer för hur sådana konflikter ska hanteras. Det handlar om lyhördhet, men också om att fatta beslut och att sedan kommunicera de besluten på ett tydligt sätt. Verksamhetens mål måste vara begripliga för medarbetarna. Ett väl fungerande ledarskap kommer inte av sig själv. Det behövs träning, vidareutbildning och en plan för utveckling. Det finns exempel på vårdenheter med i princip samma förutsättningar, men med helt olika utfall på grund av olika ledarskap. Slutsatsen är att gott ledarskap är bland det mest effektiva både för att uppnå goda resultat och vara kostnadseffektiv. Det lokala ledarskapet är avgörande för hälso- och sjukvårdens förmåga att leverera god kvalitet och attrahera medarbetare. Skickliga ledare bidrar till god arbetsmiljö och ger medarbetarna förutsättningar att lyckas, vilket leder till goda resultat och nöjda medborgare. Därför är det viktigt att skapa förutsättningar för bra lokalt ledarskap. Det handlar om att ge vårdens ledare goda förutsättningar i form av tydliga uppdrag och mål, administrativ uppbackning, ansvar för ett rimligt antal anställda och förutsättningar för fortbildning. Samtliga ledare i vården bör ha en plan för hur de ska utveckla sitt ledarskap samt ges tid att utvecklas och lära nytt. Det handlar också om decentraliserat ansvar och befogenheter som gör det möjligt att göra skillnad. Det är viktigt att det råder balans mellan att mäta, ställa krav, följa upp och att ge utrymme och frihet åt professionerna att forma verksamheterna. Politikens roll ska främst vara att formulera målen, säkra finansieringen och kvaliteten. Därutöver bör stort utrymme lämnas åt professionen att avgöra hur verksamhet ska utföras, oavsett om det är i privat eller offentlig regi. Det är viktigt att verksamheternas självbestämmande stärks och att detaljstyrning undviks. Mer av så kallad tillitsstyrning behövs. ställer större självbestämmande också högre krav på professionen. Professionen behöver ges möjlighet att ta större ansvar för såväl ekonomiska som verksamhetsmässiga resultat och utveckling samt för sin egen fortbildning. Det lokala ledarskapet måste ständigt arbeta med verksamhetsutveckling som både stärker kvaliteten och verksamhetens effektivitet, i syfte att skapa en bättre vård för patienten. Vården ska styras och utvecklas metodiskt. Mätning och utvärdering är en viktig del i detta, är det viktigt att det görs med ett tydligt syfte att förbättra verksamheten. Mätningar ska inte göras för mätandets skull och det får inte påverka verksamheten negativt. För att utveckla verksamheten menar vi att det lokala ledarskapet måste arbeta med frekvent mäta de viktigaste och mest prioriterade kvalitetsindikatorerna. Det som handlar om medicinska resultat/utfall, väntetider och patientnöjdhet redovisa resultaten öppet med så korta tidsintervall som möjligt. Dels för första linjens vårdpersonal, dels för allmänheten mäta produktion och produktivitet i vården genomföra kontinuerliga uppföljningar av den patientupplevda nöjdheten rörande kvalitet, tillgänglighet och bemötande avseende respektive klinik och vårdcentral Det lokala ledarskapet kan på riktigt stärka patienters delaktighet och bygga förtroende för vården genom ett professionellt lyssnande bemötande. Generell tillståndsplikt, tillsyn och uppföljning Det finns ett tydligt behov av mer nationell tillsyn och uppföljning. Det ska vara ordning och reda i välfärden. föreslår att en generell tillståndsplikt kombinerad med ägarprövning och ledningsprövning ska vara centrala delar i arbetet att stärka och säkra kvalitet i alla delar av hälso- och sjukvården. Detta står inte i motsättning till att minska detaljstyrning och öka inslagen av tillit till vårdens professioner. Kvalitetsuppföljning är en viktig del av själva kvalitetsutmaningen. Uppföljning, utvärdering, tillsyn och analys ska alltid ingå som redskap i styrning av vård och omsorg så att samlad kunskap finns om resultat och måluppfyllelse. Hur resultaten uppnås är också en viktig del i uppföljningen av kvalitet. är en viktig åtgärd som syftar till att få fram ännu tydligare samlade data för bättre resultat i vården. Det handlar exempelvis om en ständig utveckling av kvalitetsindikatorer, register, öppna jämförelser i vård och omsorg samt brukarundersökningar. Alla patienter och anhöriga ska få ta del av mer öppna redovisningar av såväl uppnådd kvalitet som rådande tillgänglighet till vård. Nationella kvalitetskrav och kvalitetskontrakt Alla patienter ska kunna känna trygghet i att vården som erbjuds håller den kvalitet som behövs och att den är patientsäker, oavsett utförare liksom att den är tillgänglig för den som behöver sjukvård. Vården ska alltid sätta människan i centrum och sträva efter att skapa bästa möjliga livskvalitet för varje patient. föreslår att nationella kvalitetskrav ska införas för att säkerställa vårdens kvalitet och resultat så att alla patienter ges den vård, i rätt tid och av hög kvalitet, som de har rätt att få. Kvalitetskontrakt ska tecknas mellan huvudmän och den region som berörs, avseende den utförare/vårdenhet som inte når de fastställda nationella kvalitetskraven. Att inte nå upp till kraven innebär att den utförda vården bedömts hålla otillräcklig eller undermålig kvalitet. Kvalitetskontrakt ska vara obligatoriska, men det behöver utredas närmare hur regionernas tillsyn i samverkan med statlig myndighet ska gå till. Kvalitetskontrakten ska innehålla krav på åtgärder som forskning och beprövad erfarenhet har visat kan möta de ställda nationella kvalitetskraven. På detta sätt kan det skapas en likvärdig rutin över hela landet gällande kvalitetsuppföljning. En central del i att möjliggöra för mer valfrihet och mångfald inom vård och omsorg handlar om att säkerställa att det råder så kallad konkurrensneutralitet mellan olika vårdgivare. Detta gäller till exempel tillståndsgivning genom att använda generell tillståndsplikt, likadana ekonomiska villkor oavsett driftsform samt användande av nationella kvalitetskrav. Detta stärker förutsättningarna till fler alternativa driftsformer inom hela hälso- och sjukvården. Ta metodiskt vara på ny medicinsk teknologi, precisionsmedicin och digital teknik – ger hopp till tidigare obotligt sjuka föreslår att regeringen prioriterar och öronmärker vissa specifika resurser för att stärka jämlikheten vid införande av nya mer avancerade läkemedelsbehandlingar så som till exempel vissa nya kraftfullare cancerläkemedel så att dessa lättare kan komma patienten till del oavsett var i landet man bor. Denna öronmärkning ska bygga på långsiktiga överenskommelser mellan stat och region. Cancerfonden har föreslagit ett införande av en nationell finansieringsfond då regioner är pressade av höga kostnader för läkemedel. [61] Fonden ska resultera i rättvisare tillgång till nya cancerläkemedel. En statlig satsning på vissa läkemedel har tidigare prövats för nya hepatit C-läkemedel. En utvärdering av satsningen visar goda resultat och att det gemensamma samarbetet var effektivt. Detta borde tas med och vägas in i det fortsatta arbetet med att försöka stärka jämlikheten vid införandet av nya kraftfullare läkemedel. Introduktion av nya läkemedel och medicinska precisionsbehandlingar är en helt central fråga att adressera och som kräver etiska avvägningar och förmåga att till exempel utforma långsiktig balans mellan statens behov av kostnadskontroll och rimliga läkemedelskostnader för den enskilde patienten. vill prioritera och förbättra förutsättningarna för den kliniska forskningen och metodiskt stärka samarbetet mellan cancervården och universiteten. Det handlar om effektivare diagnostik, mer individuell behandling i form av precisionsmedicin och cancerbehandlingar så som immunterapier och cell- och genterapier, andra individualiserade läkemedel, biobanker och avancerad medicinteknik. Detta ställer långsiktiga krav på hur hälso- och sjukvården och forskningen ska finansieras, struktureras och utföras. Det rör inte minst hur kan se till att korta tiden från att genombrott sker i forskning till innovation till att denna kan bidra till behandlingsframgångar som kommer patienten till del. vill att det tas fram förutsättningar för att skapa ett nationellt kliniskt utvecklingscenter med inriktning på att metodiskt samla in data, analysera och använda artificiell intelligens och DNA–sekvensering. Vi vill även att det nya utvecklade kvalitetsregistret för nya läkemedel regelbundet följs upp och utvärderas. De snabba framstegen gällande mer kraftfulla läkemedel och medicinteknik är något av det mest hoppfulla inom dagens och framtidens vård. Utvecklingen av nya läkemedel går snabbt. har vi tillgång till mer effektiva läkemedel än vad vi hade . Det är därför av vikt att det skapas förutsättningar för att både nya behandlingar och nya läkemedel på ett jämlikt sätt kommer alla patienter till del. varierar tillgången till nya läkemedel mellan olika regioner och olika patientgrupper. Många patienter får vänta alldeles för länge på att ta del av nya behandlingar, detta trots den modell för ordnat läkemedelsinförande som arbetats fram och som alla regioner ingår i. En central utmaning är att kunna hitta en lämplig balans och avvägning mellan kostnadskontroll för staten och rimliga läkemedelskostnader för den enskilde. vill riva hinder för digitalisering av hälso- och sjukvården så att de många och stora möjligheter som redan finns också kan tas tillvara och bli verklighet. har som vision att vara bäst i världen på e-hälsa 2025. Digitaliseringen skapar fantastiska möjligheter för hälso- och sjukvården och äldreomsorgen vad gäller allt från att öka tillgängligheten och skapa en mer jämlik vård och omsorg till att förbättra patientsäkerheten och utveckla det förebyggande och hälsofrämjande arbetet. möjliggör metodisk digitalisering av hälso- och sjukvården och äldreomsorgen arbetsmiljöförbättringar och effektiviseringar som är alldeles nödvändiga, om än otillräckliga, för att vårdens och äldreomsorgens resurser långsiktigt ska räcka till, liksom för att hälso- och sjukvården och äldreomsorgen ska kunna attrahera och behålla medarbetare. Privata vårdgivare har hittat nya möjligheter att, inom ramen för befintliga otillräckliga ersättningssystem, erbjuda vård genom till exempel digitala vårdtjänster. Dessa privata utförare av vård och omsorg använder digitaliseringens potential för att utveckla vården och omsorgen. Det har medfört högre och snabbare tillgänglighet för vårdtagare runtom i landet och att primärvården kunnat utvecklas. För att fortsätta uppmuntra den här utvecklingen krävs emellertid långsiktiga och förutsägbara ersättningssystem, som bidrar till nytänkande och innovation. föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram riktlinjer för nationella ersättningssystem som underlättar utveckling och innovation av nya digitala arbetssätt som når fler grupper och som förbättrar möjligheter för mångfald och valfrihet för patienten i till exempel primärvården. Detta arbete bör ske i samarbete och samverkan med Kommuner och Regioner liksom med relevanta och intresserade aktiva privata aktörer och branschorganisationer. föreslår att det tas fram en ersättningsmodell som har som inriktning att den ska vara neutral när det avser vilken metod patienten använt att ta kontakt med vården och omsorgen. Detta i syfte att ingen aktör ska uppleva att hindren är större än möjligheterna att öppna och driva nya vårdcentraler såväl fysiska som digitala eller en kombination oavsett var i landet avsikten är att etablera sig. Ersättningsmodellen ska uppmuntra och stimulera effektivitet och innovationer avseende utförande av vården och kontaktmetoder. Det är viktigt att se över och utveckla ersättningssystemen för att uppmuntra och stimulera kvalitetsutveckling, kostnadskontroll och digitalisering genom hela vårdkedjan. kommer digitala beslutsstödsystem i vården möjliggöra snabbare och ännu säkrare diagnoser och behandlingar samt bidra till snabbare och tydligare kommunikation i mötet mellan patient och vårdens medarbetare. Genomför en översyn av svensk hälso- och sjukvård – struktur, organisering och huvudmannaskap föreslår att regeringen ger i uppdrag att brett utreda hälso- och sjukvården och omsorgens kvalitet, tillgänglighet, valfrihet, jämlikhet, kontinuitet, produktivitet och effektivitet. Ett viktigt fokus i denna utredning ska vara att göra en översyn av styrning, struktur, organisering och huvudmannaskap inom och regional hälso- och sjukvård. Utredningen ska ta ett samlat grepp runt frågor som handlar om vilka policybeslut som krävs och vilka faktorer som ger patienten vård av högre kvalitet och effektivitet. Svensk hälso- och sjukvård står mitt uppe i ett antal större problem som kräver svar. Det handlar bland annat om att dagens svenska sjukhustunga system behöver förändras i grunden och utvecklas mot mer av nära vård och omsorg. Det krävs bättre översikt och nationell styrning av vilka investeringar som görs i svensk sjukvård. Många ledande utredare av svensk hälso- och sjukvård pekar på ett stort behov av mer nationellt ledarskap och styrning. Några problem är större och viktigare än andra att lösa. Det handlar framförallt om att vården, som ofta håller hög internationell medicinsk kvalitet, inte förmår att ge patienten vård i rätt tid. Vårdköerna är omfattande och fortsatt växande. Därtill är ojämlikheten vad avser till exempel kvalitet i vården och tillgång till nya läkemedel stor mellan olika delar av landet. Det finns betydande problem gällande produktiviteten vid de svenska akutsjukhusen. De finska akutsjukhusen har en genomsnittlig produktivitetsnivå som är högre än den genomsnittliga produktivitetsnivån vid de svenska akutsjukhusen. Dessutom är skillnaderna i produktivitet mellan de olika akutsjukhusen i omfattande. [63] Produktiviteten har fallit inom sjukhusvården i . Dagens sjukhustunga vård med en långt driven specialisering behöver bli mycket bättre på att koordinera patientens olika vårdinsatser och komma närmare medborgarna, både geografiskt och tidsmässigt. Dessutom krävs större kontinuitet, samordning och kompetens – utifrån patientens förutsättningar och behov. Detta gäller inte minsta de som är mest sjuka – ofta äldre och multisjuka med kroniska sjukdomar. De mest sjuka behöver en sammanhållen och samordnad vård och omsorg på ett helt annat sätt än dagens svenska vård och omsorg förmår att leverera. Detta är den kanske allra största möjligheten till höjd kvalitet och effektivisering av svensk vård. riktar vården av de använda vårdresurserna i till de patienter som är mest sjuka. En helt central slutsats är att svensk hälso- och sjukvård kan användas på bättre och effektivare sätt för patienten om på riktigt lyckas genomföra en verklig förflyttning från slutenvård till mer av öppenvård, från sjukhus till mer av nära vård, från sjukvård till mer av förebyggande hälsofrämjande insatser. Nuvarande ersättningsmodeller inom hälso- och sjukvården främjar emellertid inte en sådan utveckling. En bred övergripande utredning bör därför ägna betydande kraft åt att analysera och föreslå konkreta lösningar när det gäller den långsiktiga finansieringen av vården och omsorgen. Särskilt fokus bör riktas på förutsättningar och möjligheter att ge alla patienter en mer tillgänglig och jämlik vård och omsorg med kontinuitet i kontakterna gentemot vården och omsorgens personal. samlade universitetssjukvård är i behov av en samlad översyn för att bland annat säkerställa en långsiktig finansiering. dras de sju universitetssjukhusen med ett underskott på . Nuvarande universitetssjukvård har tre huvudsakliga uppdrag att bedriva sjukvård, forskning och utbildning. Det innebär att universitetssjukvården är medicinska och akademiska centrum med både ett nationellt och regionalt ansvar. En bred översyn i syfte att föreslå konkreta reformer som åstadkommer en förbättring för den enskilde patienten avseende till exempel borttagna vårdköer, mer tillgänglig nära vård och ett strukturerat och jämlikt användande i vården av ny medicinsk teknologi, precisionsmedicin och digital teknik är oerhört angeläget. Allt detta är möjligt att uppnå, men det kräver benägenhet och öppenhet att utveckla och förändra, att slopa stuprör och prestige. Att alltid prioritera patientens bästa framför den egna organisationsmodellen. Låt oss sätta igång. Noria Manouchi (M) [1] Vem vårdar bäst, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2019:8, författare: . [2] Vem vårdar bäst, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2019:8, författare: . [3] Forskningsrapport vid , publicerad i 2017, Effektiv vård, SOU 2016:2, rapporten i internationell jämförelse 2018, Kommuner och Landsting, samt Vem vårdar bäst, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2019:8, författare: , professor i hälsoekonomi vid . [4] Produktivitetsskillnader mellan akutsjukhus i , Svensk Näringsliv, Rapportförfattare: . [5] Se exempelvis, Effektiv vård, SOU 2016:2, samt God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem, SOU 2020:19. [6] Effektiv vård, SOU 2016:2, och God och nära vård – En primärvårdsreform, SOU 2018:39, samt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Samordnad vård och omsorg – en analys av samordningsutmaningar i ett fragmenterat vård- och omsorgssystem, PM 2016:1. [7] , statistik över avlidna i bekräftad covid-19 per . [8] , statistik över avlidna i bekräftad covid-19 i per . [9] , antal smittade personer med covid-19 i per . [10] , statistik över antal smittade personer i covid-19 per . [11] , . [12] , . [13] Svenskt perioperativt register, SPOR och , samt som beräknar att uppemot 200 000 personer kommer att stå i vårdköer i väntan på operation . [14] Kommuner och Regioners sammanställning av måluppfyllelse avseende den lagstadgade vårdgarantin. [15] Kommuner och Regioner, sammanställning av måluppfyllelsen avseende lagstadgade vårdgarantin, telefontillgänglighet primärvården , medicinsk bedömning primärvården , första besök i specialiserad vård , operation/åtgärder specialistvården . [16] Regeringen har bland annat tillsatt en kommitté i form av en delegation som ska verka för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Kommittédirektiv dir. 2020:81. Uppdraget ska slutredovisas . [17] Regeringen har bland annat tillsatt en kommitté i form av en delegation som ska verka för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Kommittédirektiv dir. 2020:81. Uppdraget ska slutredovisas . [18] Se till exempel Effektiv vård, SOU 2016:2. [19] , rapporten , hur vi förbereder oss – ett kunskapsunderlag. [20] Smittskyddslag (2004:168) 1 kap. 7 §. [21] , rapporten , hur vi förbereder oss – ett kunskapsunderlag. [22] Livsmedels- och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner, . [23] Vägledning för smittspårning av covid-10, . [24] Nationell strategi för utökad provtagning och laboratorieanalys av cocid-19, samt Vägledning för smittspårning av covid-19. [25] , rapporten , hur vi förbereder oss – ett kunskapsunderlag. [26] Smittskyddslag (2004:168) 1 kap. 9 §. [27] Smittskyddslag (2004:168). [28] , samt Folkhelseinstituttet i . [29] , rapporten , hur vi förbereder oss – ett kunskapsunderlag. [30] Smittskyddslag (2004:168). [31] Smittskyddslag (2004:168) samt , rapporten , hur vi förbereder oss – ett kunskapsunderlag. [32] Inspektionen för vård och omsorg. [33] Smittskyddslag (2004:168). [34] föreskrifter om smittrisker (AFS 2018:4), samt Frågor och svar för hälso- och sjukvård. [35] , . [36] , rapporten , hur vi förbereder oss – ett kunskapsunderlag. [37] Smittskyddsläkemedel i beredskapslager, , 2015. [38] Smittskyddslag (2004:168). [39] , rapporten , hur vi förbereder oss – ett kunskapsunderlag. [40] Pandemiberedskap – Tillgång till och användning av läkemedel, rapport från . [41] Pandemiberedskap – Tillgång till och användning av läkemedel, rapport från . [42] , rapporten , hur vi förbereder oss – ett kunskapsunderlag. [43] Kommuner och Regioner, sammanställning av måluppfyllelsen avseende lagstadgade vårdgarantin, telefontillgänglighet primärvården , medicinsk bedömning primärvården , första besök i specialiserad vård , operation/åtgärder specialistvården . [44] Se till exempel de statliga utredningarna Effektiv vård, SOU 2016:2, samt God och nära vård – en primärvårdsreform, SOU 2018:39. [45] Se exempelvis rapporten vård och omsorg – En analys av samordningsutmaningar i ett fragmenterat vård- och omsorgssystem. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. [46] Hälso- och sjukvårdslag (2017:30) se 3 kap. 1 § och 2 §, samt 4 kap. 1 §. [47] Budgetpropositionen 2019/20:1, Utgiftsområde 9 s. 51. Där regeringen skriver att ska cancerstrategin uppdateras, första gången i budgetpropositionen 2021. [48] , Rapport dnr 2020:387 . [49] Regionala cancercentrum i samverkan, redovisning av väntetiderna i de standardiserade vårdförloppen (SVF) görs i väntetidsdatabasen vid Kommuner och Regioner. Sammanställningen ovan är utförd av , dnr 2020:387, och bygger på uppgifterna i SVF. [50] Barncancerrapporten . [51] En nationell cancerstrategi för framtiden, SOU 2009:11. [52] statistik över antalet sjukfall åren 1998–2017, samt social utvärdering. [53] Se rapporten förlossningsvården och kvinnors hälsa – slutredovisning av regeringsuppdrag om förlossningsvården och hälso- och sjukvård som rör kvinnors hälsa. [54] Dödfödda barn – En inventering och förslag på åtgärder. [55] Kejsarsnitt i –2017 – Kriterier som styr förlossningssätt, samt kartläggning av komplikationer. [56] Se till exempel de statliga utredningarna Effektiv vård, SOU 2016:2, samt God och nära vård – en primärvårdsreform, SOU 2018:39. [57] Regeringens proposition 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform. [58] God och nära vård – en primärvårdsreform, SOU 2018:39. [59] Motion 2019/20:3644 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform. [60] Tidningen , publiceringsdatum , utgiven av . [61] Se till exempel Cancerfondsrapporten . [62] Se till exempel Effektiv vård, SOU 2016:2, God och nära vård – en primärvårdsreform, SOU 2018:39, God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem, SOU 2020:19. [63] Se rapporten mellan akutsjukhus i av professor i hälsoekonomi vid . [64] Forum för Health Policy, rapporten efter . mer än någonsin behövs en transformation av hälso- och sjukvården. Där anges måttet på produktivitet mätt som kostnad i fasta priser per DRG-poäng i sjukhusvården. [65] Se till exempel Effektiv vård, SOU 2016:2