mot · H8023107 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Coronapandemin har påverkat alla delar av samhället, inte minst arbetsmarknaden. Vissa branscher har drabbats extra hårt. Sedan pandemins start har strax över 100 000 personer varslats om uppsägning. Många av dessa varsel har omsatts i uppsägningar, vilket lett till att arbetslösheten ökat hastigt, inte minst för ungdomar. Denna arbetslöshet har slagit brett och drabbar nu både yngre och äldre personer, utrikes födda såväl som födda i . Arbetsförmedlingens prognoser visar att trenden kulminerar först i början på 2021. Det går således ännu inte att överblicka krisens fulla konsekvenser. Det finns dock goda skäl att anta att det kommer ske en del strukturförändringar. Redan innan krisens start pågick en digitalisering som medförde att vissa arbeten höll på att fasas ut. Precis som efter tidigare kriser finns det risk för att vissa arbeten inte kommer tillbaka, vilket leder till att tidigare anställda måste hitta ny sysselsättning. Många kommer behöva omskola sig. Under denna turbulenta tid på arbetsmarknaden vill vi säkerställa att små och medelstora företag har goda villkor och att löntagarna har ekonomisk trygghet och goda möjligheter till omställning. över 100 000 löntagare har varslats och ett stort antal av dessa varsel har övergått i uppsägningar. Det ställer höga krav på Arbetsförmedlingen. som antalet arbetssökande ökar ska myndigheten reformeras enligt kraven i januariavtalet. En reform är välkommen men givet situationen kan reformtakten behöva justeras. Det är viktigt att arbetssökande får ett likvärdigt stöd i hela landet. Det stora antalet arbetssökande har visat på bristerna i dagens arbetslöshetsförsäkringssystem. Vissa har blivit helt utan ersättning och andra har fått vänta i månader på grund av arbetslöshetskassornas handläggningstider. Med en förstatligad, obligatorisk och skattefinansierad arbetslöshetsförsäkring hade flertalet av dessa problem kunnat undvikas. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet bör vara en del av det statliga välfärdsåtagandet. För att stävja arbetslösheten och stärka företagen bör arbetsgivaravgiften sänkas. Vi vill se en generell sänkning som träffar alla. och Myndigheten för arbetsmiljökunskap ligger under utskottets beredningsområde. Myndigheten för arbetsmiljökunskap bör få i uppdrag att utreda pandemins konsekvenser för vårdpersonal men också för löntagarna som arbetat hemma . tillsynsarbete är vitalt för arbetsmiljöarbetet och myndigheten bör genomföra ett ökat antal arbetsplatsinspektioner. Båda dessa myndigheter är viktiga aktörer i att utreda och informera om hur globalisering, digitalisering, demografiska förutsättningar och migration kan komma att påverka framtidens arbetsliv. Vi vill se en avpolitisering av arbetsmiljöarbetet. Arbetslivet ska vara tryggt för alla. Dagens sätt att organisera arbetsmiljöarbetet är exkluderande och leder till olika utfall för den enskilde löntagaren beroende på dennes politiska och fackliga tillhörighet. Oberoende, statligt anställda arbetsmiljörådgivare bör inrättas och dessa ska ges tillträde till landets samtliga arbetsplatser. prioriteringar inom utgiftsområde Arbetsmarknad och arbetsliv skiljer sig kraftigt från regeringens budgetförslag. Vi satsar på ökad ekonomisk trygghet för löntagarna genom en förstatligad arbetslöshetshetförsäkring. Vi vill också se ökad trygghet inom arbetsmiljöområdet där vi vill avpolitisera arbetsmiljöarbetet genom att införa en ny modell med oberoende arbetsmiljörådgivare underställda . Vi ökar anslaget för både och Myndigheten för arbetsmiljökunskap för att upprätthålla befintlig verksamhet men också för att myndigheterna åläggs utökade utredningsuppdrag. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Internationella arbetsorganisationen () Anslaget minskas med den summa som är avsedd att användas till Intensivår för nyanlända. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Anslaget utökas med syfte att höja taket i arbetslöshetsersättningen samt förstatliga arbetslöshetsförsäkringen. 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Anslaget minskas till följd av att vi avvecklar insatser och program som brister i resultat. Vi väljer att behålla bland annat arbetsmarknadsutbildningar, stöd till start av näringsverksamhet och kompletterande aktörer. 1:4 Lönebidrag och m.m. Anslaget utökas till följd av att personer med funktionsvariation som påverkar möjligheten till arbete har en utsatt ställning på arbetsmarknaden inte minst till följd av pandemin. 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Anslaget avvecklas i sin helhet. Nystartsjobb, etableringsjobb och yrkesintroduktionsanställningar leder inte till reguljära anställningar i önskad omfattning. Kostnaden för dessa sysselsättningsplatser kan därav inte motiveras. 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Anslaget avvecklas i sin helhet till följd av att Etableringsprogrammet upphör. Anslaget utökas med syfte att öka bland annat arbetsplatsinspektionerna. 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap Anslaget utökas till följd av att myndigheten ges fler utredningsuppdrag med fokus på pandemins arbetsmiljöeffekter. Anslaget utökas med syfte att skapa en ny modell för arbetsmiljöarbetet som bygger på oberoende, statligt anställda arbetsmiljöinspektörer. Resurser avsätts för att utreda och införa en svensk modell för lärlingsanställningar.