mot · H8023170 · 2020-10-06 00:00:00 — befarar att fattigdomsbekämpningen i och med coronavirusets spridning inte kommer att kunna ske i tillräckligt snabb takt för att det globala målet om att utrota den extrema fattigdomen till 2030 ska kunna uppnås. Decennier av fattigdomsbekämpning riskerar nu att gå förlorade. Behoven av samarbete mellan världens länder för att hantera coronapandemin och de ekonomiska effekterna av den är mycket påtagliga. Det inkluderar inte minst skuldavskrivningar för de fattigaste länderna och ett tydligt stöd för internationella institutioner som WHO. har regeringen bara flyttat runt pengar inom biståndsbudgeten för att kunna ge stöd till insatser mot spridningen av covid-19. Vid en global pandemi är det naturligt att man behöver göra nya avvägningar och prioriteringar. Men för att inte viktiga åtgärder ska tvingas stå tillbaka p.g.a. coronaviruset föreslår ett additionellt coronabistånd på som syftar till åtgärder för att minska smittspridningen och för att möta akuta sjukvårdsbehov. Pengarna kan t.ex. användas till inköp av skyddsutrustning eller medicinsk utrustning eller till att anställa personal, men också till t.ex. omställning i syfte att få igång nya näringar för att möta arbetslösheten eller till SRHR som riskerar att få stå tillbaka i skuggan av coronapandemin. Den pågående coronapandemin kräver exceptionella åtgärder. har det blivit tydligt hur auktoritära ledare använder restriktioner mot smittspridning i syfte att inskränka de mänskliga rättigheterna. Viss lagstiftning har en direkt koppling till arbetet för en minskad smittspridning medan annan införs just nu enbart för att det är svårt att mobilisera ett motstånd mot den. Det gäller exempelvis yttrandefriheten, rättssäkra rättegångar och aborträtten. Hur olika länder agerar under den pågående krisen kommer att påverka miljontals människors demokratiska fri- och rättigheter . Därför är det extra viktigt att stå upp för demokratiska principer och värderingar och att värna rättsstaten. Extrema väderhändelser, som torka och översvämningar, slår hårt mot människor i stora delar av världen. Trots att det är den rika delen av världen som står för den största delen av utsläppen är det den fattiga som drabbas hårdast. Coronakrisen har återigen påmint oss om den klimatkris som pågår runt om i världen. Bristen på vatten märks t.ex. tydligt nu när människor saknar möjligheten att följa grundläggande råd om hygien och handtvätt. vill se ett nytt klimatbistånd som utjämnar klyftor och som ger världen bättre förutsättningar att möta kommande kriser och katastrofer. Vi avsätter , och 2023. Klimatbiståndet ska användas till förebyggande klimatåtgärder som motverkar konsekvenserna av de klimatförändringar vi redan ser. Pengarna ska bestå av nya additionella medel och bör användas för omställning till ekologiskt hållbara jordbruk, teknikutveckling eller utbyggnaden av förnybar energi. I och med coronapandemin har många länders ekonomi prövats hårt och handeln har sjunkit både inom och mellan länder. Handelspolitiken kan fungera som en del i återhämtningen efter pandemin. För att det ska lyckas krävs samarbete och rättvisa villkor länder emellan. Det krävs klimatsmarta investeringar, satsningar på framtidsbranscher och att handelspolitiken faktiskt gynnar de processer som satsar på att bygga en mer hållbar värld. vill se rättvisa handelsavtal som utgår från en långsiktigt hållbar produktion och där goda arbetsvillkor och löner säkerställs. Svensk handelspolitik ska bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, till ökad jämställdhet och hållbar utveckling. 14 Ett rättvist skattesystem 14.1 Målen för skattepolitiken Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, öka jämlikheten, få fler människor i arbete och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och fördelas efter behov. Skatteflykt och skattebrott ska bekämpas kraftfullt och principen om lika skatt vid lika inkomst ska återupprättas. Regeringens krisåtgärder har gynnat storföretagen och kapitalägande. Vid utformningen av skattepolitiken efter krisens akuta fas måste de som gynnats av krispolitiken vara med och finansiera nödvändiga satsningar på välfärden och den gröna omställningen av ekonomin som snabbt måste till för att möta klimatkrisen. lägger därför i denna motion förslag på en rad skärpningar av kapital- och egendomsskatterna. Vi föreslår också en extra välfärdsskatt på inkomster . lägger i denna motion förslag på höjd skatt för höginkomsttagare och sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. Vi föreslår att två nya skiktgränser för statlig inkomstskatt införs. Dessa innebär ett påslag om på inkomster och ett ytterligare påslag på inkomster . Vi föreslår att jobbskatteavdragen trappas av på inkomster och lägger förslag på att brytpunkten för statlig inkomstskatt sänks till . En viktig skatteprincip bör vara att lika inkomster ska beskattas lika. Denna princip slogs sönder av den borgerliga regeringen i och med införandet av de olika jobbskatteavdragen. Detta eftersom jobbskatteavdragen endast omfattar arbetsinkomster. Detta innebär att den som t.ex. är arbetslös och får från a-kassan betalar ca mer i skatt än den som har en arbetsinkomst på . [19] I budgetpropositionen lägger regeringen förslag som sluter skatteklyftan för ålderspensionerna. Det är välkommet, men för de andra inkomsterna återstår skatteklyftan. ökar man skatteklyftan ytterligare genom ett nytt tillfälligt jobbskatteavdrag. I denna motion lägger förslag på att helt sluta skatteklyftan för alla inkomster. De medel regeringen anslår till ett nytt jobbskatteavdrag använder vi för att sänka skatten lika mycket i kronor på alla inkomster . Vår skattereduktion är utfasad vid inkomster . Vi gör detta och det blir ett välkommet tillskott för personer med knappa marginaler som är arbetslösa, sjukskrivna, föräldralediga eller som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. För en person med sjukpenning på innebär detta sänkt skatt med . I figuren nedan visas utredningstjänstens fördelningsanalys av ovan nämnda inkomstskatteförslag. Låg- och medelinkomsttagare får sänkt skatt medan personer i de fyra översta inkomstskikten får höjd inkomstskatt. Fördelningsanalysen visar också att gruppen kvinnor ökar sin disponibla inkomst med i genomsnitt , medan männens disponibla inkomst minskar med . Figur 9 Fördelningsanalys av vissa inkomstskatteförändringar, 2021 Förändring av genomsnittlig disponibel inkomst per k.e. Effekt mot gällande regelverk. Källa: , dnr 2020:1326. föreslår att en skattereduktion på av fackföreningsavgifter införs. En skattereduktion för fackföreningsavgift sänker kostnaden för fackligt medlemskap och möjliggör för fler att gå med i facket, vilket kan leda till högre organisationsgrad och en högre facklig närvaro. Därmed kan den svenska arbetsmarknadsmodellen stärkas som historiskt tjänat såväl löntagarkollektivet som samhällsekonomin väl. Av samma skäl bör en skattereduktion på för avgifter till arbetslöshetskassorna införas. Regeringen föreslår vidare att skattereduktionen för hushållsnära tjänster (rutavdraget) utvidgas med fyra nya tjänster och att taket för avdraget höjs till . föreslår att skattereduktionen för hushållsnära tjänster avskaffas. Rutavdragen är koncentrade till de översta inkomstskikten (jmf figur 8 avsnitt 6.3). Det innebär i praktiken att låg- och medelinkomsttagare subventionerar höginkomsttagares städhjälp. Detta är inte bara orimligt och orättfärdigt, utan det är också ett slöseri med skattebetalarnas pengar. Av samma skäl är vi emot skattereduktionen för renovering, ombyggnad och tillbyggnad (det s.k. rotavdraget). Det kan i vissa lägen vara lämpligt som konjunkturåtgärd, men inte som en permanent skattereduktion. Rotavdraget har också ändrat karaktär till att i mångt och mycket subventionera dyra köksrenoveringar m.m. när det gått ifrån att vara en konjunkturåtgärd till att bli en permanent skattesubvention. Med tanke på konjunkturläget väljer vi att avskaffa skattereduktionen för ROT-tjänster först . föreslår vi halverat tak för skattereduktionen. vill också ta bort skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer. Vi har en positiv syn på ideell verksamhet som vi menar utvecklar demokratin. De ekonomiska bidrag som enskilda ger till dessa organisationer behöver enligt vår mening inte ge skattefördelar. Sådana spelar knappast någon roll för enskildas vilja att ge stöd, utan riktas i praktiken främst till kommersiellt gångbar sponsring. Vi anser därtill att väl fungerande statliga och kommunala stöd till ideella organisationer är viktiga sätt att stödja denna sektor. I tabell 9 i avsnitt 14.7 redovisas de offentligfinansiella effekterna av de i detta avsnitt föreslagna inkomstförändringarna. Genom beslut (rskr. 2017/18:398) röstade igenom nya skatteregler för företagssektorn. Kärnan i de nya reglerna var att en generell ränteavdragsbegränsning infördes som bolagsskatten sänktes från till . välkomnade införandet av den generella ränteavdragsbegränsningsregeln då en sådan minskar den skattemässiga skillnaden mellan finansiering med eget och lånat kapital samt att möjligheterna till skatteplanering/skatteflykt minskar. Däremot avvisade vi förslaget om sänkt bolagsskatt. Den svenska bolagsskatten har sänkts i flera steg . 2009 sänktes den från och 2013 sänktes den till . Den svenska bolagsskatten ligger därmed under OECD-snittet på . [22] Till det ska läggas att de svenska avskrivningsreglerna är mycket förmånliga i ett internationellt perspektiv. anser att bolagsskatten bör återgå till , men av konjunkturella skäl skjuter vi på skattehöjningen till 2022. Förslaget stärker de offentliga finanserna med ca 2022. För att stimulera till nya investeringar samt att tidigarelägga planerade investeringar föreslår regeringen i budgetpropositionen att en tillfällig skattereduktion för investeringar införs. Förslaget ska ses mot bakgrund av det osäkra ekonomiska läge som många företag befinner sig i med anledning av coronapandemin. anser att företagens investeringar bör stimuleras i det nuvarande osäkra ekonomiska läget. Vi menar dock att skattereduktionen bör begränsas till små och medelstora företag. Många av de större företagen uppvisade mycket goda vinster i samband med sina Q2-rapporter, bl.a. som ett resultat av de olika statliga krisstöden. Vi finner därför ingen anledning varför staten ska subventionera deras investeringar. avsätter för skattereduktionen av investeringar i små och medelstora företag. Regeringen föreslår i budgetpropositionen också nya regler om koncernbidragsspärrade underskott m.m. anser, i likhet med , att de nya reglerna ökar komplexiteten i ett redan komplext system. Vi avslår därför förslaget vilket stärker de offentliga finanserna med . Vidare behöver skattereglerna för delägare i fåmansbolag (de s.k. 3:12-reglerna) reformeras. Bakgrunden till 3:12-reglerna är duala skattesystem som innebär att förvärvsinkomster beskattas enligt en progressiv skatteskala och att kapitalinkomster beskattas med en proportionell skatt. Syftet med 3:12-reglerna är bl.a. att förhindra en omvandling av högre beskattade förvärvsinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster. Reglerna syftar också till att på ett schablonmässigt sätt försöka uppskatta vad som är förvärvsinkomster och vad som är kapitalinkomster. Sedan 3:12-reglerna infördes har en rad ändringar gjorts som sammantaget lett till att regelverket blivit alltmer generöst. Dagens 3:12-regler har kommit att utnyttjas för det som de var tänkta att motverka, nämligen inkomstomvandling. Som exempel kan nämnas att utdelningarna till delägare som har kvalificerade andelar ökade med –2013 som lönerna för delägarna utvecklades svagare än för arbetskraften i stort. [24] Utdelningarna från fåmansbolagen har fortsatt att öka, och uppgick till ca , se figur 10 nedan. Figur 10 Utdelningar från fåmansbolag, 2000–2017 priser (höger axel) Källa: , N, och A, (2020), ”3:12 Arbete eller kapital”. Utdelningarna från fåmansbolagen tas främst ut av höginkomsttagare. Som framgår av tabellen nedan är förekomsten av utdelningsinkomster från fåmansbolagen betydligt vanligare i den högsta inkomstdecilen jämfört med den övriga befolkningen och den genomsnittliga utdelningen är dessutom betydligt högre. Tabell 5 Utdelningsinkomster från fåmansbolag Förekomst av utdelningsinkomster från fåmansbolag, andel individer per inkomstgrupp (procent) Utdelning från fåmansbolag, genomsnitt per inkomstgrupp (1000-tal kr, priser) Källa: , Huvudbetänkande, s. 78. Reglerna för delägare i fåmansbolag har drivit på de ökade inkomst- och förmögenhetsskillnader som vi beskrivit i denna motion. [25] Den rikaste procenten hade 2017 ca i kapitalinkomster, varav ungefär en tredjedel av inkomsterna kom från lågt beskattade utdelningar från fåmansbolag. [26] I rapporten ”3:12 Arbete eller kapital” bedömer rapportförfattarna att fåmansbolagens gynnsamma beskattning ledde till ett skattebortfall på . Det som beskrivits ovan var bakgrunden till utredningen av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75). Utredningen ledde fram till lagrådsremissen Förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag. Lagrådsremissen innehöll olika förslag i syfte att minska inkomstomvandlingen, bl.a. förslag om att höja skattesatsen för utdelning och kapitalvinst. Tanken var att förslagen i lagrådsremissen skulle läggas i budgetpropositionen . Regeringen valde emellertid, efter hot om misstroendeförklaring mot finansminister från de borgerliga partierna och , att dra tillbaka förslaget. föreslår att 3:12-reglerna i ett första steg reformeras i enlighet med förslagen i nämnda lagrådsremiss. Förslagen beräknas stärka de offentliga finanserna med ca . 14.4 Kapital- och egendomsskatter hör till ett av få som varken har en förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt eller en fastighetsskatt som är kopplad till bostadens (fulla) värde. har på SNS:s uppdrag studerat de svenska skatterna i en internationell jämförelse. Figuren nedan visar egendomsbeskattningen i . Egendomsskatter utgörs, enligt klassificering, av fastighetsskatter (och avgifter), förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt samt skatt på transaktioner av ägande (främst stämpelskatt). De svenska egendomsskatterna ligger klart under genomsnittet jämfört med såväl som EU15. egendomsskatter motsvarar av BNP, medan inkomsterna från egendomsbeskattningen inom och motsvarar av BNP. Figur 11 Skatt på egendom i 2017 Källa: (2019), ”Svenska skatter i internationell jämförelse”. obefintliga eller låga skatter på kapital och förmögenheter är en viktig förklaring till varför det svenska skattesystemet har gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet inom EU:s kärnländer. [29] Skattesystemets minskade omfördelning är i sin tur en viktig förklaring till de växande ekonomiska klyftorna i . I de följande avsnitten lägger fram en rad förslag på ändrade kapital- och egendomsskatter för att få ett mer rättvist skattesystem. De ökande inkomstskillnaderna som vi beskrivit i denna motion påverkar naturligtvis förmögenhetsfördelningen. Dessa är betydligt mer ojämlikt fördelade än inkomsterna. I figuren nedan visas en beräkning av förmögenhetsfördelningen indelat utifrån förmögenhetsdeciler. Den tiondel av befolkningen som har de största förmögenheterna beräknas äga av den sammanlagda privata förmögenheten i , varav den rikaste procenten äger [30]. Figur 12 Förmögenhetsfördelningen i , 2017 Andel av total förmögenhet per förmögenhetsdecil Källa: Ifo DICE Report, 2/2018. ”Wealth and Inheritance Taxation: An Overview and Country Comparison”. Den svenska förmögenhetsfördelningen hör till de mest ojämlika bland jämförbara länder. I en länderjämförelse från det tyska forskningsinstitutet och tankesmedjan har den högsta ojämlikheten avseende förmögenhetsfördelning bland de studerade länderna, se figur 13 nedan. Den svenska förmögenhetsfördelningen är alltså mer ojämn än i länder som och . Figur 13 Förmögenhetsandelar i olika länder, procent Källa: Ifo DICE Report, 2/2018. ”Wealth and Inheritance Taxation: An Overview and Country Comparison”. För att minska ojämlikheten och få in pengar till nödvändiga reformer föreslår att en ny förmögenhetsskatt införs i . Förmögenhetsskatten ska gälla på hushållsnivå och appliceras på hushållets nettoförmögenhet. Nettoförmögenheter undantas från skatt. Följande skattesatser och gränsvärden föreslås. Tabell 6 förslag till ny förmögenhetsskatt Vi tänker oss att i princip alla tillgångar ska inkluderas i skattebasen. Eventuellt bör man konstruera någon form av begränsningsregel för fastigheter som används som fast boende. Förmögenhetsskatten beräknas stärka de offentliga finanserna med , men beräkningarna är behäftade med betydande osäkerhet. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Vi menar att beskattningen måste utformas med krav på förutsägbarhet, men också uppfattas som rättvis. Därför bör marknadsvärdet tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder än vad det gör . Dagens kommunala fastighetsavgift är djupt orättvis. Den tas ut som en avgift på av taxeringsvärdet, med ett tak på () . Taket medför att den procentuella skattesatsen blir lägre ju högre taxeringsvärdet är. Fastighetsavgiften är därmed starkt regressiv. SVT har i en granskning visat att i en majoritet av landets kommuner betalar husägare mer i fastighetsavgift , än vad de gjorde när fastighetsskatten togs bort 2007. Framför allt är det boende i landsbygdskommuner som är förlorarna medan vinnarna främst återfinns i välbärgade kommuner som t.ex. och . vill därför komplettera den kommunala fastighetsavgiften med en statlig fastighetsskatt. Skatten ska tas ut på den del av taxeringsvärdet som överstiger och på den del av taxeringsvärdet som överstiger . Vi föreslår också att dagens begränsningsregel, som innebär att pensionärer inte ska behöva betala av sin inkomst i avgift, utökas till att omfatta alla. Vårt förslag till ny fastighetsbeskattning innebär också att de avgiftslättnader som finns för nybyggda hus avskaffas. Detta ska gälla för nybyggda hus med ett värdeår från det att regeländringen träder i kraft. Förslaget ska med andra ord inte gälla retroaktivt. förslag till statlig fastighetsskatt i den del där taxeringsvärdet överstiger eller mer berör 39 000 fastighetsägare. Totalt förstärker vår föreslagna fastighetsskatt de offentliga finanserna med 2021. I tabellen nedan visas utredningstjänstens fördelningsanalys av vårt förslag till ny fastighetsbeskattning, dels för samtliga individer, dels för endast de personer som träffas av vår fastighetsskatt. Tabell 7 Fördelningsanalys av fastighetsskatt Förändring av ekonomisk standard, diff i kr (2020) Källa: , Dnr 2020:1168. Bostadsrätter omfattas inte av vårt förslag till ny fastighetsbeskattning. kommer att arbeta med att ta fram en modell för hur bostadsrätter ska kunna beskattas på liknande sätt som småhus. 14.4.3 Arvs- och gåvoskatt Arv är ett tydligt exempel på hur kapital påverkar en individs livschanser. Arvsflödena har dessutom ökat i betydelse i , framför allt under de senaste 25–30 åren, se figur 14 nedan. har de mer än fördubblats. Figur 14 Årligt beräknat arvsflöde i Procent av disponibel hushållsinkomst Källa: SNS (2018), , ”Kapitalbeskattningens förutsättningar”. I likhet med vad som är fallet i många föreslår att en arvs- och gåvoskatt införs i . Vi tänker oss ett fribelopp på , dvs. arvs- och gåvobelopp upp till den gränsen ska inte beskattas. har emellertid inte kunnat beräkna offentligfinansiella effekter av de olika förslag som vi har berett, detta eftersom ett samlat underlag beträffande dödsbons skulder och tillgångar saknas. I nämnda rapport från SNS görs bedömningen att den aggregerade årliga överföringen av arv och gåvor i uppgick till ca 2016. Vi anser det rimligt att införa en arvs- och gåvoskatt som motsvarar av detta flöde. Skatten skulle således inbringa ca . 14.4.4 Skatt på kapitalinkomster I avsnitt 6.2 konstaterade vi att en viktig förklaring till den ökade ojämlikheten i beror på kapitalinkomsternas ökade betydelse och dess ojämna fördelning. uppgick de sammanlagda kapitalinkomsterna till och av dessa gick till den hundradel av befolkning som hade de högsta inkomsterna. Normalskattesatsen för kapitalinkomster är , vilket är klart under den högsta skattesatsen för arbetsinkomster. Mot denna bakgrund föreslår att skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster på värdepappersförsäljning höjs enligt följande gränsvärden och skattesatser. Tabell 8 Höjd skatt på sammanlagd aktieutdelning och kapitalvinst 300–1 000 De två översta stegen i vårt förslag beräknas inbringa . [35] Drygt 2 000 personer med vinst av aktieutdelning och kapitalvinster beräknas stå för ca två tredjedelar av detta belopp, vilket åskådliggör kapitalinkomsternas ojämna fördelning. Sammantaget stärker vårt förslag om progressiv kapitalskatt på stora aktieutdelningar och kapitalvinster vid värdepappersförsäljning de offentliga finanserna med 2021. Ett annat område som behöver reformeras är ränteavdragen. Ränteutgifter ingår i kapitalförluster. Kapitalförluster får kvittas mot kapitalinkomster och kapitalvinster. Avdragsrätten för ränteutgifter gäller för alla typer av lån, både blancolån och bostadslån. Den som har kapitalutgifter som överstiger kapitalinkomsterna kan få skattereduktion på av räntebeloppet. För ränteutgifter kan avdrag göras . För den del av ränteutgifterna som överstiger får avdrag göras . Den stora delen av underskott av kapital utgörs av räntor på bostadslån. Ränteavdragen har bidragit till att blåsa upp bostadspriserna. Ränteavdragen har därtill en tveksam fördelningsprofil. Den tiondel av hushållen som har de högsta inkomsterna erhåller större ränteavdrag än de av hushållen som finns i den andra änden av inkomstfördelningen. Av konjunkturella skäl föreslår att avtrappningen av ränteavdragen införs först . Förslaget innebär att ränteavdragen trappas ned till 2022 och till . Vi föreslår också att avdragsrätten för ränteutgifter begränsas till maximalt , dvs. avdragsrätten för ränteutgifter därutöver avskaffas. Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2022 och . 14.4.6 Inför en exitskatt En grundläggande skatterättslig princip – inte bara i – är att de vinster som har uppstått när en person är skattskyldig i ett land också beskattas i det landet. En rad länder har regler om särskilda beskattningskonsekvenser för fysiska personer som flyttar ut. I kommer den principen till uttryck genom den s.k. tioårsregeln i inkomstskattelagen. Det är dock känt att tioårsregeln har betydande brister. gjorde 2007 en studie om försäljning av aktier efter utflytning. I studien konstaterades att ett stort antal personer utvandrade för att därefter sälja aktier och andelar med i upparbetade vinster skattefritt eller med förmånligare beskattning, samt att den typen av skattedriven utflyttning tenderade att öka. I studien noterades att den som skaffar sig en överblick av den interna lagstiftningen hos ett antal stater, hade en uppsjö av möjligheter att undvika att kapitalvinster på aktier och andelar beskattades i . I rapporten identifierades ett antal olika upplägg. I vissa fall såldes andelarna direkt, i andra fall gick man via utländska holdingbolag som avyttrade andelarna. Studien konstaterade också att ett flertal av skatteavtal saknade utflyttningsregler. Under förra mandatperioden uppdrog regeringen åt att ta fram ett förslag om utflyttningsskatt. Uppdraget redovisades i promemoria Exitbeskattning för fysiska personer (2017). Promemorian var detaljrik och innehöll konkreta lagförslag. Förslaget mötte dock stark kritik från näringslivets olika lobbyorganisationer, varpå regeringen drog tillbaka förslaget. anser att en exitskatt bör införas i enlighet med det förslag som tagit fram.