mot · H8023170 · 2020-10-06 00:00:00 — Coronakrisen visar också att när vi gör saker tillsammans står vi starkare än när vi gör saker var och en för sig. Gemensamma problem kräver gemensamma lösningar. Därför vänder sig människor till det offentliga och till myndigheterna när det verkligen gäller, medan idén om att marknaden löser alla problem är hopplöst passé. har politiken förhållit sig passiv till samhällets långsiktiga utveckling; måste nu vara över. För att möta krisen bör starta ett omfattande statligt investeringsprogram. Det skulle fylla flera funktioner på samma gång, alla direkt nödvändiga. Genom att staten över satsar stora summor på investeringar skapas en mängd arbetstillfällen. Det sker såväl direkt i arbetet med investeringarna som indirekt genom att dessa jobb i sin tur får fart på ekonomin. Genom dessa investeringar ser vi också till att komma ifatt de stora samhällsbehov som länge har präglat mycket av det gemensamma. Det handlar om alltifrån att se till att tågen går som de ska till att barnen på förskolan får tillbringa sina dagar i vackra och funktionella lokaler. Tillsammans kan vi se till att stad och landsbygd håller ihop och att fungerande samhällsservice är en självklarhet oavsett var i landet man bor. Vi skapar ett robustare samhälle som står starkt också när det blåser. En investeringsplan måste även ta sig an större uppgifter än så. Det ligger på vår generation att ställa om hela samhället för att klara klimatet. Det är mycket konkret – behöver byggas om. Vi måste göra det för att nå nollutsläpp och göra det möjligt att leva bra och rika liv på ett hållbart sätt. vill att gör massiva investeringar för att skapa jobb, möta nödvändiga behov och ställa om för klimatet. Över tid handlar det om som behöver satsas på statlig nivå. Det bör ske i form av en tydlig investeringsplan där prioriteringar, kostnader och tidsperspektiv finns redovisade. En sådan plan är viktig inte minst ur ett demokratiperspektiv. Hur vill vi att samhället utvecklas? Vilka områden ska prioriteras och vad ska få stå tillbaka? Det är beslut som bör formas öppet och demokratiskt av medborgarna, inte överlåtas åt marknadskrafternas jakt på vinst. Till exempel ser vi gärna att det ordnas breda samverkansmöten mellan civilsamhälle och myndigheter för att komma fram till vilka avvägningar och prioriteringar som ska göras. Här pekar vi ut några områden som vi menar bör ingå i en sådan investeringsplan. Vårt förslag omfattar totalt en satsning på ca . För en översikt hur satsningarna fördelas , se bilaga 2. 12.1 Ett grönt samhällsbygge Världen befinner sig i ett klimatnödläge. anser att regeringens budgetförslag är otillräckligt för att minska utsläppen i enlighet med våra nationella klimatmål. För att genomföra en omställning till ett grönt samhällsbygge behöver de gröna investeringarna kraftigt öka och samtliga samhällsinvesteringar bidra till ökad ekologisk och social hållbarhet. huvudmål med energipolitiken är stora reformer som syftar till att bygga ut den förnybara energin och som innebär steg på väg i omställningen från fossila bränslen till förnybara. Inom energiområdet finns utrymme för satsningar som inte bara är viktiga för klimatomställningen utan även för att få fart på ekonomin. Det finns en underproduktion i och en överföringsproblematik från norra som sätter stopp för omläggning av energisystem. En viktig del i att hantera detta är att använda de resurser som finns vid och runt . är det inte möjligt att bygga ut vindkraften där, då de befintliga kablarna inte klarar en större produktion. En sådan uppbyggnad skulle också hjälpa en av våra största utsläppare, Cementa, att påskynda sin omställning. beslutades det om att en tredje kabel till skulle byggas, vilket senare stoppades av då man ansåg att det blev för dyrt. Vi kräver att Gotlandskabeln byggs omgående. Vi vill även se en utbyggnad av elnätet. För är det väsentligt att infrastrukturen för energisystemet, dvs. elnätet, är ägt av samhället genom exempelvis stat eller kommun. Den avreglering som gjordes har inte lett till vare sig lägre priser eller större trygghet för konsumenterna, tvärtom. Det är tydligt att elmarknaden behöver göras om i grunden. Elproduktionen behöver ses som en del av samhällets infrastruktur, som vi gemensamt bygger upp utifrån samhälleliga mål. som ett av de absolut största energibolagen och dessutom statligt ägt bör gå före i omställningen till förnybart. gör det avkastningskrav som bolaget fått från sina ägare, dvs. staten, att vinst måste sättas före nya investeringar. Vi vill se ett utökat uppdrag för att öka sina investeringar i vindkraft på bekostnad av avkastningskravet. vill fasa ut fossilberoendet bl.a. genom en omfattande elektrifiering av transportsektorn och industrin och genom att styra om så att en större andel av godstransporterna sker via järnväg. De största utmaningarna i att minska utsläppen i återfinns inom bl.a. basindustrin, och en ökad styrning måste gå hand i hand med stärkt konkurrenskraft. För att transportsektorn ska nå klimatmål till 2030 krävs intensifierade satsningar på ett transporteffektivt samhälle och ökat utrymme för hållbart resande inom kollektivtrafiken. Det behövs vidare ekonomiska incitament för framför allt industrin och bostadssektorn att investera i energieffektivisering. Satsningar på energieffektivisering och förnybar energi innebär förutom de miljömässiga vinsterna en stor möjlighet att skapa många arbetstillfällen. För att underlätta omställningen vill att ska ha inrättat en grön statlig investeringsbank med i kapital. Ur den ska stora och små företag kunna låna pengar för gröna investeringar till låg ränta. 12.1.1 Hållbara, jämlika och transporteffektiva städer menar att nuvarande kris också ger möjligheter. Med coronapandemin, som slagit hårt mot världens städer, har stora beteendeförändringar varit nödvändiga. Under pandemin har människor runt om i världen kunnat erfara hur ett liv också kan levas. Plötsligt går luften att andas, fågelkvitter hörs i våra städer, människor slipper slösa bort timmar i ringlande bilköer och bergen kan på länge skönjas utanför stadsgränsen. Ledarna för många större städer har lovat sina medborgare att återstarten efter inte ska bli en återgång till trafikinfernon och luftföroreningar. I städer som har miltals med bilväg gjorts om till gång- och cykelvägar. I har nio långa cykelstråk från förorter in till city börjat byggas. är i full färd med att skapa gång- och cykelväg, sannolikt den största konverteringen av bilstråk till gång- och cykelväg. , och är exempel på städer där trottoarer har byggts eller vidgats för att underlätta för gående samt minska risken för trängsel och smittspridning. Parkeringsplatser har tagits bort, bl.a. har beslutat att ta bort av parkeringsytan till förmån för annat. Städer som har infört sänkt bashastighet i stadskärnorna. Inför lättandet på coronarestriktionerna lanserade enligt en av världens största bilfria zoner. har stor potential att följa denna globala trend och bygga transporteffektiva städer som minskar utsläppen och stärker jämlikheten. Genom konsekventa satsningar som minskar utrymmet för bilismen, och därmed de med höga inkomster, kan vi ge förutsättningar för en mer jämlik tillgång till det offentliga rummet och allas rätt till tillgängligt hållbart resande. Detta kommer att gynna alla invånare i samhället, men i synnerhet arbetarklass och låginkomsttagare, grupper som drabbas värst av utsläpp och buller. Det ger oss möjlighet att bygga moderna städer som minskar bilberoendet och ger barn och vuxna, oberoende av inkomst, goda möjligheter att ta sig till arbete och aktiviteter i en miljö utan luftföroreningsproblem och med låg klimatpåverkan. Genom att skapa ekologiskt och socialt hållbara, jämlika och transporteffektiva lösningar i våra städer kan vi minska utsläppen av växthusgaser, bidra till bättre folkhälsa och överlag bättre liv för miljontals människor. Vi vill genom satsningen Hållbara, jämlika och transporteffektiva städer ge ökat utrymme efter coronapandemin för människor att gå, cykla, dela tillgång på bil i stället för att äga egen, samt resa kollektivt. Det är satsningar som gynnar de ekonomiskt mest utsatta och minskar klimatutsläppen. Med vår satsning vill vi även frigöra utrymme i städerna för att stärka allmänhetens tillgång till lokaler och investera i åtgärder för att lokalerna blir energisnåla och med låg klimatpåverkan. Förslaget innebär också ett statligt stöd till kommuner för klimatanpassade och grönare städer, bl.a. för att bättre rusta våra städer mot extremväder. Statligt bidrag ges för utveckling av befintlig stadsgrönska samt etablering av stadsgrönska för att främja dagvattenhantering och biologisk mångfald samt minska risken för översvämning och skydda mot hetta. Anslaget ska bl.a. möjliggöra åtgärder för att omvandla hårdgjorda ytor genom att anlägga vattenfördröjande åtgärder som växtbäddar men även satsningar på stadsodlingar. Gemensamt för åtgärderna är att de ska främja klimatanpassning samt miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv. Vi avsätter totalt för att främja följande ändamål: Utbyggnad av gång- och cykelbanor. Detta kan göras antingen som tillfälliga s.k. pop-up eller permanenta. Omdaning av parkeringsplatser till grönområden enligt principen om nature‑based solutions[18] alternativt områden för gång, cykel och kollektivtrafik. Stöd till cykelpooler, bilpooler/bildelning genom gratis parkering, informationsinsatser, erbjudande till anställda. Stöd till bilfria städer/områden. Stöd ska kunna ges till ombyggnad, skyltning, informationsinsatser. Smarta och hållbara godstransportlösningar. Upprättande av smarta logistikcenter, IT-lösningar för koordinering av transporter. Stöd till intelligenta trafikljus för att motverka köbildning/folksamlingar vid övergångsställen. Stöd till inköp av IT-system och nya trafikljus. Ombyggnad av kontor till bostäder eller andra lokaler för allmänt nyttjande. När distansarbetet ökar minskar i förekommande fall behovet av kontor. Många kontor ligger i centrala lägen och har hög attraktivitet som bostäder, alternativt allmänna lokaler som förskolor, skolor, äldreboenden och annan offentlig service. Stöd ges till ombyggnation av kontor till bostäder och allmänna lokaler. Klimatanpassade och gröna städer. Klimathänsyn ska finnas med redan i stadsplaneringen, både i större och mindre städer. vill se klimatsmarta stadsdelar där man rustar hus att vara mer klimatsmarta, väljer grön el, gör gatorna bilfria och startar odlingar till området och liknande. Det gör våra städer mer hållbara och skapar förutsättningar för var och en att tillsammans kunna bidra till omställningen. Vi vill se en satsning i form av en pott för försöksverksamhet där olika aktörer får söka stöd för sina projekt. Aktörerna kan både vara kommuner och kommunala bostadsbolag, intresseföreningar och privata aktörer som är involverade i byggprojekt som syftar till att bygga hela stadsdelar. För detta ändamål avsätter vi , 2022 och . 12.1.3 Sol- och vindkraft på offentliga byggnader Det allmänna ska gå före i energiomställningen. satsar därför på att offentliga byggnader såsom sjukhus och skolor ska få möjlighet att installera sol- och vindkraft. Satsningen uppgår till . 12.1.4 Grön omställning inom pappersindustrin Den svenska pappersindustrin har stora möjligheter att bidra ytterligare till produktionen av förnybar energi, det handlar om produktion av produkter från tallolja och svartlut, men också framställning av biogas, fjärrvärme och el. För det enskilda pappersbruket kan detta dock handla om betydande investeringar, vi vill därför utveckla ett program för grön omställning av pappersindustrin där den kan få stöd för investeringar som innebär energieffektivisering samt ökad produktion av förnybara bränslen. avsätter för ett tvåårigt program för detta ändamål. 12.1.5 Klimatstöd för ett fossilfritt Klimatkrisen är akut och effekterna av coronakrisen kräver ekonomiska stimulansåtgärder som främjar sysselsättningen. Det ger oss goda förutsättningar att främja hållbara investeringar för en grön omställning. Internationella energimyndigheten (IEA) har konstaterat att storskaliga investeringar för att främja utveckling, spridning och integrering av klimatvänlig teknik bör vara en central del av regeringarnas planer, då det kommer både att stimulera ekonomin och skynda på omställningen till förnybara energikällor. delar den uppfattningen. Vår uppfattning är att näringen själv bör bära en väsentlig del av omställningskostnaderna men att det inte minst i skuggan av coronakrisen krävs skyndsamma statliga åtgärder för att medverka till en omställning med minskade utsläpp och gröna jobb. Inom ramen för Fossilfritt har ett antal branscher tagit fram egna färdplaner för hur respektive bransch ska bli fossilfri med stärkt konkurrenskraft som följd. Färdplanerna innehåller konkreta förslag på åtgärder för både aktörerna och politiken. har 21 färdplaner färdigställts från branscherna. Färdplaner har bl.a. tagits fram för Bygg- och anläggningssektorn, Sjöfartsnäringen och Återvinningsindustrin m.fl. föreslår att ett nytt nationellt klimatstöd riktat till branscherna med statligt stöd för investeringar, utveckling och forskning för ett fossilfritt . Några av de områden som anser särskilt lämpligt att stödet används till är: Stöd för ökad elektrifiering inom vägtrafiken. Inför generella ekonomiska incitament som gör återvunnet material mer konkurrenskraftigt på marknaden. Statligt stöd för tillgång till fossilfria drivmedel och energikällor inom sjöfarten. Statligt stöd för program för forskning och utveckling om fossilfri ståltillverkning. Åtgärderna som stödet ska användas till ska bidra till minskade utsläpp av växthusgaser samt i harmoni med våra övriga nationella miljökvalitetsmål. avsätts för detta ändamål, satsningen trappas sedan 2022 och 2023. 12.2 Det gemensamma är det bästa vill ha en demokratisk, jämlik och hållbar stad där medborgarna har möjlighet att påverka stadsplaneringen. Vi eftersträvar levande miljöer där vi erbjuds det mesta vi behöver i våra liv, oavsett om vi bor på landsbygden, i en mindre ort eller i en större stad. Det handlar om olika typer av bostäder, arbetsplatser, tillgång till offentlig service som barnomsorg, skola, fritids, vårdcentraler, äldreboende och kommunala förvaltningar. Men också dagligvaruhandel, kollektivtrafik, icke-kommersiella möteslokaler och grönområden och natur. Ytor för spontanidrott och tillgängliga samlingslokaler ska finnas med redan i samhällsplaneringen. I kommunerna finns omfattande behov av investeringar i nya offentliga lokaler, såsom förskolor, skolor, gruppboenden och äldreboenden, för att möta den demografiska utvecklingen. Det finns också stora behov av investeringar för att upprätthålla standard och för att möta förändrade arbetssätt. Enligt de demografiskt betingade behoven skulle det enligt SCB behöva byggas ca 719 förskolor, 398 grundskolor, 278 gymnasieskolor, 700 äldreboenden samt 93 vårdcentraler . Flera kommuner har för perioden –2023 redan planerade investeringar. Det fanns redan före coronapandemin en stor diskrepans mellan vad som behövs, vad som är planerat och vad som verkligen byggs. Just nu är dessutom osäkerheten mycket stor om hur kommunerna kommer att hantera sina planerade investeringar och kommande år. 12.2.1 Investeringsstöd för samhällsfastigheter Investeringsbehoven som följer på den demografiska utvecklingen har medfört ökad skuldsättning för både kommuner och regioner. anser att det är viktigt att staten tar ansvar och bidrar till att viktiga samhällsfastigheter som är nödvändiga för olika välfärdsfunktioner faktiskt byggs. Det är en viktig investering för framtiden. Det föreslagna stödet är både ett sätt att bistå kommuner och regioner i en svår tid och att bidra till ett bättre samhällsbygge för oss alla. Etableringen av new public management och konsulttjänster inom välfärden har inneburit ett minskat inflytande för de som arbetar i verksamheten. Nybyggnation och renovering av befintliga byggnader måste ske i samarbete med de som sedan ska arbeta i lokalerna och se till att välfärden fungerar på bästa möjliga sätt. Det finns ett stort behov både av nya förskolor och skolor. Det beror på en kombination av kraftigt ökande barn- och ungdomskullar och av att många av dagens skolor är slitna, bristfälligt underhållna och inte anpassade för ett modernt lärande. Många skolor är i akut behov av nya lokaler vilket gör att man bl.a. använder sig av tillfälliga lokaler eller tvingas utöka antal elever per klass. Det är både förskolor, grundskolor, men även gymnasieskolor som behöver byggas. Det finns ca 2 miljoner personer som är eller äldre. Av dessa bor på särskilda boenden för äldre. Andelen äldre förväntas öka framöver. Enligt SCB beräknas av befolkningen vara eller äldre . Det ställer krav på kommunerna att erbjuda moderna äldreboenden som svarar mot behoven. Det finns också stora investeringsbehov gällande byggnader avsedda för hälso- och sjukvård hos regionerna. I det ingår också att bygga om sjukhus, vårdcentraler och andra vårdinrättningar både för att motsvara krav och riktlinjer för en modern vård och för en god arbetsmiljö. Som ett svar på ett omfattande behov i av kris föreslår vi ett tillfälligt stöd där staten står för en del av investeringskostnaderna. Kommuner och regioner ska kunna söka stödet som innebär en statlig medfinansiering om för upprustning och för nybyggnation. Det ska även ställas krav på energiförbrukning och klimatåtgärder för att få ta del av stödet. Stödet, nivån på medfinansieringen och det fortsatta behovet av stödet bör utvärderas för att eventuellt justeras och fortsätta längre än den föreslagna treårsperioden. För detta ändamål avsätter vi 2021 och sedan respektive 2023. 12.2.2 Tillgängliga lokaler och öppen fritidsverksamhet Tillgången till lokaler är en förutsättning för att föreningslivet och den ideella sektorn ska kunna bedriva olika typer av verksamhet. Det kan handla om allaktivitetshus, eller om att tillhandahålla skollokaler på kvällstid och . I flera kommuner finns dessutom s.k. och andra former av öppen fritidsverksamhet. Öppen fritidsverksamhet är inte ett lagstiftat område och därför drabbas verksamheterna ofta av nedskärningar vid sparkrav i kommunerna. Förutsättningarna för vilken typ av verksamhet som kan bedrivas varierar dock. Förslaget innebär därför ett stöd till kommuner och föreningar i syfte att tillgängliggöra lokaler och spontan fritidsverksamhet. Det kan t.ex. handla om att hålla skollokaler öppna efter skoldagens slut och/eller integrera biblioteks- och kulturskoleverksamhet med annan verksamhet. Ytterligare ett exempel är hur man på mindre orter kan använda sig av ”den rullande bygdegården”. Många orter har ingen fritidsgård, men däremot en bygdegård eller hemgård som skulle kunna användas även för ungdomsverksamhet. ”Den rullande bygdegården” är en släpvagn med material för olika aktiviteter som sport, teater, spel, filminspelning och annat. Stödet är i form av en pott som kommuner och föreningar kan söka pengar från. Vi avsätter för detta ändamål. 12.2.3 Lekparker, parklekar och spontanidrott Det offentliga rummet ska inkludera barn och unga. Det innebär bl.a. att det måste finnas tillgång till ickekommersiella mötesplatser i närmiljön oavsett var man bor. Det kan handla om attraktiva lekplatser, bemannade parklekar med pedagogisk verksamhet eller om ytor för olika typer av spontanidrott. Det är viktigt att planeringen utgår både från flickor och pojkars intressen. föreslår ett stöd i form av en pott som kommunerna kan söka pengar från för investeringar i lekparker, parklekar och ytor för spontanidrott. För att få ta del av stödet måste man uppnå krav på tillgänglighet. Det ska också göras en konsekvensanalys utifrån tydliga jämställdhetsmål. Vi avsätter för detta ändamål. 12.2.4 Servicebussar för det svikna vill återuppbygga samhällsservicen i glesbygden och förorten. Därför vill vi bl.a. satsa på särskilda bussar som ska tillgängliggöra viktig samhällsservice till områden där det offentliga har monterats ner. Genom bussen ska det t.ex. vara möjligt att få varor beställda från exempelvis , Systembolaget eller lanthandeln och att få hjälp och service med digitala tjänster till andra myndigheter. Personal från exempelvis , och Arbetsförmedlingen kan turas om att åka med. Till boende i skärgården ska båtar leverera det som behövs och i storstädernas förorter kan det inrättas fasta lokaler. Ett första steg är att genomföra pilotsatsningar. Genom att testa verksamhet på ett par orter från varje kategori, dvs. glesbygd, förort och skärgård, ges större underlag kring vilken typ av service som det finns samma behov av och hur de kan skilja sig åt. Stödet beräknas räcka till att täcka kostnaderna för uppsökande service på heltid i en tredjedel av kommuner. Medlen utbetalas till /i samarbete med kommunerna och näringsidkarna. Vi avsätter för detta ändamål. 12.3 Bostadsbyggande och upprustning Rådande bostadspolitik måste ersättas av en politik som kan möta de olika utmaningar vi står inför i form av bostadsbrist, bostadssegregation och klimatomställning – en bostadspolitik som tar ansvar för att bygga bort bostadsbristen, bryta bostadssegregationen och minska bostadssektorns klimatpåverkan. Vi menar att ett boende med god standard till en rimlig kostnad är en rättighet. vill att bostadsbyggandet ska öka, även på landsbygden. Människor ska ha både rätten och möjligheten att bo var man själv önskar i . Det kräver en bostadspolitik med högre ambitioner där staten och kommunerna tar ett större ansvar jämfört med . Det råder bostadsbrist i en majoritet av landets kommuner. Enligt behöver det byggas omkring 64 000 bostäder . sjunker nu bostadsbyggandet. Dagens bostadsmarknad är ojämlik. kan den som är tillräckligt rik ge sitt barn en lägenhet som hen inte betalar någon gåvoskatt för det. Den som har en tillräckligt god inkomst kan beviljas bolån för vilka man får ränteavdrag. Blir suget på ett nytt kök för stort kan man renovera och få ROT-avdrag för det. För den som inte orkar eller vill städa finns RUT-avdrag för att göra städningen billigare. På det allmännas bekostnad. Den som är rik har således stora fördelar på dagens bostadsmarknad. För den som inte är rik och står utanför bostadsmarknaden är situationen mycket annorlunda. Bristen på bostäder begränsar människors frihet och i förlängningen samhällets utveckling. Det saknas framför allt hyresrätter med rimliga hyror, något marknaden inte klarar av att bygga på egen hand. Bostadsbristen ska byggas bort med en politik för ökat bostadsbyggande, med fokus på miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. För det krävs att staten tar ett större ansvar för finansieringen och att kommunerna lever upp till sitt bostadsförsörjningsansvar. vill åstadkomma detta genom att bl.a. införa statliga topplån, höja investeringsstödet för att stimulera byggandet av hyresbostäder samt stärka stödet till renovering och energieffektivisering. Svårigheterna med att bygga på landsbygden behöver ses över. En avgörande fråga är finansieringen och möjligheten att få lån. För att åtgärda det omfattande behov av renovering och energieffektivisering som präglar stora delar av det befintliga flerbostadshusbeståndet krävs ytterligare satsningar. I , som har liknande upprustningsbehov, har beslutat om ett renoveringspaket där fokus ligger på allmännyttiga hyresbostäder. Målet är dels att genomföra nödvändiga renoveringar och energieffektiviseringar och dels att skapa nya arbetstillfällen och därmed bidra till den danska ekonomins återhämtning. Det danska bostadsbeståndet ser annorlunda ut än det svenska och är i större behov av upprustning. Men även om det skiljer sig åt mellan länderna så är behoven omfattande även i . anser att förslaget är intressant och att en liknande satsning bör genomföras i . Att renovera befintliga hus och bygga nya bostäder är ett väl beprövat sätt att få igång ekonomier efter en kris.