mot · H8023663 · 2020-10-06 00:00:00 — 3.3 Snabbare hantering av asylansökningar 3.5 Integration från dag ett 3.6 Inkludera civilsamhällets gemenskaper 4.1 Tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel 4.3 Synnerligen ömmande omständigheter 4.5 Tidsbegränsat uppehållstillstånd för varaktigt bosatta (VABO) 4.6 Kvotflyktingsystem (vidarebosättning) 4.7 Kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas – tvåårsregel 5.1 Inrätta en inspektion för migrationsfrågor 5.5 Kompetens gällande förföljda på grund av tro, kön eller sexuell läggning 6.1 Utöka antalet förvarsplatser 6.2 Inför elektronisk övervakning 6.3 Utökade befogenheter vid inre utlänningskontroll 6.4 Inför möjlighet till boendeskyldighet 6.7 Utvisning på grund av brott 6.9 Avskaffa möjligheten till spårbyte 9 EU:s asyl- och migrationspolitik anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt förslaget i tabellen i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna asylrätten genom att föra en ordnad, human, rättssäker och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska söktrycket av asylsökande till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om asylansökningsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av korrekta beslutsunderlag och om att stärka drivkrafterna för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka migrationsdomstolarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa EBO-lagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en obligatorisk bosättningsplikt ska införas av etableringsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta upphandla anläggningsboenden baserat på integrationspotential och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett asylprogram där asylsökande ska delta i språkutbildning och samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylsökande ska ha ett arbetskrav vid det egna asylboendet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbetet mellan kommuner och civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidsbegränsade uppehållstillstånd ska vara huvudregel för den som har beviljats asyl, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav för att erhålla ett permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en humanitär ventil ska återinföras i migrationslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försörjningskrav ska gälla för alla utom egna barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid familjeåterförening ska försörjningskrav gälla för anknytningspersonen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidsbegränsat uppehållstillstånd för varaktigt bosatta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvotflyktingar ska beviljas permanenta uppehållstillstånd vid första beslutstillfället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna effektiva handläggningar för asylmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hanteringen av offentliga biträden vid asylmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör bereda förslagen som lämnats i SOU 2018:83 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättssäkerhet i bedömningen av konvertiter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av prövningen gällande åldersbedömningar, konvertiter och hbt-plus-personer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättssäkra åldersbedömningar i asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till förhandlingar om ramverk för diplomatiska garantier om human behandling för att möjliggöra ökat återvändande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda det ansvaret för återvändandearbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förvarstagande och fler förvarsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om elektronisk övervakning som komplement till förvarstagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer resurser och verktyg till polisen för att kunna verkställa avvisningar, utvisningar och fler inre utlänningskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjlighet till boendeskyldighet i samband med avvisnings- eller utvisningsbeslut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler återtagandeavtal med viktiga mottagarländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra återetableringsstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avvisningar och utvisningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vad som utgör synnerliga skäl i regelverket i utvisningsmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förlängning av preskriptionstiden för att kunna söka asyl en andra gång och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa möjligheten till spårbyte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja lönegolvet för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett försörjningskrav för familj till arbetskraftsinvandrare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppvärdera medborgarskapets betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarskapsceremonier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa godkänt språkprov och samhällsorienteringsprov som villkor för att anhålla om svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunna återkalla svenskt medborgarskap i det fall det kan styrkas att personen har erhållit detsamma på svikliga grunder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunna återkalla svenskt medborgarskap för personer med dubbelt medborgarskap som aktivt medverkat eller varit delaktiga i terroristbrott eller krigsförbrytelser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunna återkalla svenskt medborgarskap om en person har tillskansat sig detsamma genom mutor eller bestickning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska verka för ett effektivt återvändande av de som saknar skyddsskäl, och detta tillkännager för regeringen. Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 8 Migration Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar För är det centralt att migrationspolitiken är långsiktigt ansvarsfull, human, ordnad, rättssäker och överblickbar. har dock visat på motsatsen. Därför behöver hela utlänningslagen ses över. Att klara de integrationspolitiska utmaningarna – ta itu med utanförskap och utsatthet, bostadsbrist, klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden – är avgörande för att kunna ha en fortsatt human och ordnad migrationspolitik. Mottagningen behöver motsvara integrationskapaciteten, annars riskerar människor att slussas in i ett utanförskap som lever kvar i generationer. Den befolkningsförändring som genomgått saknar motstycke i svensk historia och är ovanlig i en internationell jämförelse. Hänsyn till integrationssvårigheterna och konsekvenserna av det har inte tagits. Många som invandrat till har integrerats väl och bidrar till att göra det svenska samhället till ett gott samhälle. Men alltför många som invandrat till har inte integrerats väl. Konsekvenserna har blivit kännbara. har därför tydliggjort att vi måste se en kraftig minskning av söktrycket till . Söktrycket måste ned till nordiska nivåer. I den här motionen presenteras migrationspolitiska förslag för en långsiktigt ansvarsfull migrationspolitik. Våra förslag på åtgärder för en bättre integrationspolitik presenteras i en särskild motion. Västvärlden delar ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Utgångspunkten är att värna asylrätten, försvara öppenheten och den fria rörligheten inom EU. Vi vill se fler lagliga vägar in i unionen. ska vi kunna känna oss trygga i att asylprövningen är rättssäker. Den som saknar skyddsskäl och får nej på sin asylansökan måste också lämna landet. har den humanitära krisen i världen förvärrats. uppger att 79,5 miljoner människor 2019 var på flykt undan krig, konflikter och förföljelse, en ökning med 8,7 miljoner jämfört med . av dessa återfinns i utvecklingsländer. En ännu större grupp är världens alla migranter som söker sig till en bättre tillvaro. Enligt FN fanns det cirka 272 miljoner internationella migranter i världen, vilket motsvarar av världens befolkning. Enligt prognoser förväntas 1,4 miljarder migranter bege sig till ett annat land under detta århundrade. Kristdemokratin vilar på omsorgen om den nödställde och tanken om ett absolut människovärde. Vi har som parti därför en lång tradition av att göra mesta möjliga insatser för den som flyr sitt land och kommer till vårt. Men, mot bakgrund av de gångna åren, vad vi vill och vad vi klarar av är inte alltid samma sak. En fråga som vi därför behöver ställa oss är hur vi hjälper så många som möjligt som vi fortsatt tar ansvar för exempelvis välfärden för alla dem som redan finns i vårt land. Vi behöver minska antalet människor som riskerar sina liv när de flyr i små båtar över och få bort människosmugglarna. Vi har också sett hur vårt system inte klarade den påfrestning som flyktingkrisen innebar. Därför behöver vi se till att mottagningen motsvarar integrationskapaciteten, annars riskerar människor att slussas in i ett utanförskap som lever kvar i generationer. Den befolkningsförändring som genomgått saknar motstycke i svensk historia och är ovanlig i en internationell jämförelse. Många som invandrat till har integrerats väl och bidrar till att göra det svenska samhället till ett gott samhälle. Men alltför många som invandrat till har inte integrerats väl. Arbetslösheten är klart högre i dessa grupper och självförsörjningsgraden är oroväckande låg. Mot bakgrund av det behöver vi sänka söktrycket till nordiska nivåer. Barnfamiljer ska kunna hålla ihop och de med störst skyddsbehov ska prioriteras. För att upprätthålla en reglerad invandring måste också den som bedöms sakna asylskäl lämna landet. Vi anser att har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Men ska den omsorgen vara värd något, måste den riktas rätt. förordar därför att vi tar vårt ansvar för vår nästa genom en rad olika insatser och åtgärder. ska vidare vara en aktiv aktör inom olika internationella samverkansorgan, från det nordiska till det globala. Vi ska bidra till både etablerade och nya insatser inom freds- och säkerhetsfrämjande samt konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och . Vi ska vidare värna ett generöst bistånd med målet om att detta ska uppgå till av BNI. Biståndet ska hävda människovärdet, höja de fattigaste människornas levnadsnivå och främja mänskliga rättigheter och demokrati. måste bidra aktivt till att dessa samarbeten fungerar så effektivt och resultatinriktat som möjligt och leder till verklig skillnad. ska vara en pådrivande part för gemensamma lösningar inom EU på migrationsområdet. har den gemensamma asyl- och migrationspolitiken inom EU mer eller mindre satts ur spel. Det har lett till att vissa medlemsstater tagit ett mycket större ansvar än andra. EU behöver samla sig för att ta ett gemensamt ansvar för unionens yttre gränser, gemensamt ansvar för den humanitära situationen i unionens närområde och gemensamt ansvar för asylsökande. Ett kraftigt sänkt söktryck till är nödvändigt för att ge oss förutsättningar för en värdig, effektiv och välfungerande integration av de som redan finns här och av dem som kommer att få rätt att stanna här . Vid sidan om behovet av att förbättra och effektivisera det direkta mottagandet av asylsökande behöver arbetet framöver således fokusera på att få de personer som fått och får uppehållstillstånd, att så snabbt som möjligt etablera sig på den svenska arbetsmarknaden och i det svenska samhället. Att klara de integrationspolitiska utmaningarna – ta itu med utanförskap och utsatthet, bostadsbrist, klyftan mellan utrikes och inrikes födda på arbetsmarknaden – är centralt för att kunna ha en fortsatt human och ordnad migrationspolitik. I ”Konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut” (RiR 2017:25) konstateras att –2015 framgår stora skillnader mellan olika länder avseende hur många personer som valde att söka asyl: ”I de 24 OECD-medlemmarna i ökade antalet asylsökande med sammanlagt . Ökningen kan nästan helt förklaras av ett sammanlagt tiofaldigat antal asylsökande i fem länder (, , , och ). Det sammanlagda antalet asylsökande till de övriga 19 länderna låg i stort sett oförändrat fram till flyktingkrisen . I fem av dessa länder minskade antalet .” Skillnaderna leder RRV att i ovan nämnda rapport sammanfatta: ”Vidare tyder kunskapsunderlaget på att individuella migrationsbeslut delvis styrs av komparativa för- och nackdelar mellan olika länder. Effekterna av en policy i ett land kan därför inte bedömas helt utan att hänsyn tas till policybeslut i andra alternativa migrationsländer.” Vilket land en person väljer att söka asyl i styrs av en rad olika faktorer. Det finns faktorer som förklarar varför ett land attraherar fler asylsökande och migranter framför ett annat. För att kunna sänka söktrycket är det avgörande att identifiera dessa faktorer så att det är möjligt att justera dessa. geografiska position har inneburit att vi tidigare haft kontroll över antalet asylsökande. Men har detta förändrats. Inte minst blev det uppenbart när EU:s yttre gräns kollapsade. Då uppstod helt nya möjligheter att ta sig landvägen ända till . Beslutet om att tillfälligt återinföra gränskontroll vid inre gräns gjorde det svårare att resa till och in i . Gränsskydd och kontroller har betydelse för söktrycket, men det finns andra förklaringar till de skillnader som exempelvis finns mellan de nordiska länderna. Den omfattande forskningen som finns att tillgå ger inte entydiga svar kring vilka faktorer som är avgörande för att personer väljer att ta sig genom länder för att komma till . Några av de faktorer som forskningen identifierar som viktiga är: ─ Förekomsten av diaspora (etnisk grupp eller nationsgrupp, som lever utanför ursprungligt hemland) ─ Möjligheten att beviljas uppehållstillstånd ─ Generositeten i välfärdsprogram Förekomsten av diaspora i ett land kan påverka när personer av samma etnicitet eller nation väljer vilket land de flyr eller migrerar till. Detta är en faktor som är svår att justera om inte skyddsskälen i hemlandet förändras. Det är dock möjligt att skärpa reglerna för uppehållstillstånd eller anhöriginvandring. Delegationen för migrationsstudier (Delmi) visade 2015 i en studie att asylsökande syriska medborgare eller statslösa från i hög utsträckning valde då de uppgav att ”hitintills relativt generösa asylpolitik” hade betydelse. Här spelade ensidiga beslut som fattades av att ge syrier permanenta uppehållstillstånd stor roll. Delmis studie bekräftas av två forskare som i Ekonomisk debatt (3/19) konstaterar att ”policyförändringen hade en klar och direkt effekt på det antal syriska asylsökande som kom till ”. Generositeten i välfärdsprogrammen är viktig för vilket land som väljs, konstateras i en rapport från . I rapporten ”The Welfare Magnet Hypothesis: Evidence From an Immigrant Welfare Scheme in ” har man studerat hur flödet av invandrare till påverkats utifrån de kraftiga förändringar som gjorts avseende tillgången till välfärdssystemen. De konstaterar att det finns en rad faktorer vid sidan av välfärdssystemens utformning som spelar roll för valet av land hos en migrant, men slår fast att ”the generosity of the welfare system is important for destination choices”. De ovanstående faktorerna finns med som förklaringar i Delmis rapport ”Från till ” (2019:2). Här anges förekomsten av ett diasporanätverk, utsikterna att få uppehållstillstånd och att är ett generöst flyktingmottagande land som förklaringar till varför dessa valde framför en rad andra länder som låg närmare och/eller på vägen till . För att kunna sänka söktrycket till måste lagstiftningen harmoniera bättre med våra grannländer. Det är inte möjligt att avvika kraftigt i en mer generös mening om målbilden är att söktrycket inte ska avvika från våra närmaste grannländer. har därför under en rad år efterlyst en parlamentarisk migrationskommitté som ser över lagstiftningen och de faktorer som påverkar hur många asylsökande och anhöriga som söker sig just till . En sådan tillsattes till slut av regeringen och överlämnades slutbetänkandet av Kommittén om den framtida svenska migrationspolitiken. I direktivet för kommitténs arbete (dir. 2019:32) slås fast att ”en parlamentariskt sammansatt kommitté ska ta ställning till utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken i syfte att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar”. Utöver de obligatoriska delarna för kommittén att ta ställning till gavs även utrymme att väcka andra frågeställningar. Givet den höga målsättningen med kommitténs arbete att forma en långsiktigt hållbar migrationspolitik var denna möjlighet direkt nödvändig. lyfte bland annat in frågor i kommitténs arbete som handlade om välfärdssystemets utformning, ett effektivare återvändande, förstärkt inre utlänningskontroll, borttagande av spårbytesmöjligheten, ökad rättssäkerhet, utvisning för brott och särskilda asylansökningsområden. Då en majoritet av ledamöterna inte lyckades enas kring ett betänkande som även inkluderade förslag utöver de obligatoriska delarna av kommittédirektivet så redogör slutbetänkandet endast för de obligatoriska delarna i direktivet. Saknas gör därför en rad åtgärder som skulle bidra till att sänka söktrycket till , vilka är nödvändiga för att få till stånd en migrationspolitik som tar hänsyn till vår integrationskapacitet. 2015 föreslog att asylansökningsområden skulle inrättas i närheten av våra stora gränsövergångar, dit personer som vill söka asyl i hänvisas. När presenterade förslaget mötte det hård kritik från flera håll, bland annat från dåvarande migrationsminister . har dock en statlig utredning (2018:22) presenterat förslag om ankomstcenter som till stor del liknar förslag. Vi föreslår att det i asylansökningsområdena görs en första registrering och bedömning av asylansökan. Syftet är att få till stånd en snabbare handläggning och beslutsprocess som är både rättssäker och effektiv. Genom ett samlat mottagande och beslutsprocess ökar möjligheten att förhindra att människor avviker och hamnar i en utsatt situation. I asylansökningsområdena ordnas obligatoriskt boende för de asylsökande under den första fasen i asylutredningen. Personer som uppenbart inte medverkar till att styrka sin identitet eller som kommer från så kallade säkra länder ska få ett snabbt avvisningsbeslut. Detsamma gäller även personer som bedöms vara en säkerhetsrisk. Asylansökningsområdena ska bemannas med sjukvårdskompetens för att möta vårdbehov och behov av psykosocialt stöd. Det är viktigt att dessa kompetenser finns tillgängliga direkt vid mottagandet så att ett preventivt hälsofrämjande arbete kan påbörjas omgående. En klarlagd identitet är en förutsättning för rättssäkerheten. Felaktig information, osäkerhet och bristande tilltro till myndigheter kan göra att asylsökande gör sig av med identitetshandlingar eller inte vågar uppge korrekt information då de tror att det annars skulle påverka deras möjligheter i asylprocessen i negativ bemärkelse. Detta äventyrar rättssäkerheten för den asylsökande och underminerar legitimiteten för asylsystemet och migrationspolitiken. En hög legitimitet för asylsystemet är viktigt såväl för den asylsökande som för allmänhetens syn på invandring, och för integrationen. Som ett led i att göra beslutsunderlaget så komplett som möjligt anser att det bör införas en regel om att asylsökande ska uppge samtliga anhöriga som är aktuella för familjeåterförening . Att undanhålla eller ge felaktig information kan göra att den asylsökandes rättssäkerhet äventyras och att mottagningssystemet förlorar i legitimitet hos allmänheten. 3.3 Snabbare hantering av asylansökningar Korrekt information om den asylsökande underlättar även hanteringen av ansökningen. har understrukit vikten av att asylprocessen inte drar ut längre än nödvändigt. Det är välkommet att handläggningstider nu minskar rejält, i snitt gällande förstagångsärenden jämfört . har handläggningstiden vid våra migrationsdomstolar ökat med . Detta beror på att tidigare anslag inte legat i paritet med de behov som tillkännagjorts för att kunna minska handläggningstiderna. Regeringen aviserar nu i budgetpropositionen en förstärkning till migrationsdomstolarna om vilket är ett steg i rätt riktning. Vi ser att behovet är större och anslår därför ytterligare för att ytterligare stärka domstolarnas möjligheter att minska den rådande kön på ett rättssäkert och effektivt sätt. Denna resursförstärkning sänker vidare kostnaderna för mottagningssystemet då asylmålen kan avgöras snabbare. Att sänka kostnaderna för mottagningssystemet överskuggas dock av betydelsen som återfinns i det humana att snabbare kunna ge dem som väntar på det viktiga beskedet om huruvida de får ett ja eller nej på sin asylprövning. Ett snabbt nej ökar också möjligheten att fler återvänder frivilligt. använder boendeformen eget boende, EBO, i en utsträckning som saknar motstycke i något annat land. EBO-lagen har funnits och bidrar i alltför hög utsträckning till att cementera segregationen i . behöver ha en jämnare fördelning av – och bättre planering för – asylsökande.