ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021674 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att förbättra nattågstrafiken till övre samt tydliggöra uppdraget om gränsöverskridande järnvägstrafik och tillkännager detta för regeringen. nattågstrafik blir ett allt viktigare färdmedel. Inte minst under coronapandemin har fler valt tåget . Oaktat pandemin, så har järnvägen som färdmedel fått en allt större efterfrågan från turister och besöksnäringen – inte minst i de norra länen där vi har långa avstånd. Även övriga näringar och medborgarna behöver framtidssäkra, fossilfria, persontransporter för att möta framtidens behov och krav. Om besöksnäringen får tillgång till en infrastruktur av fossilfria persontransporter kan koldioxidutsläpp sänkas betydligt. nattågstrafik kan förbättras avsevärt och omfatta fler destinationer. Med en liten merkostnad så kan nattågen delas och samlas i och spridas likt en solfjäder söderut till – norrut till och samt österut till /och . Det behövs en tydlig politisk signal att nattågssystemet för övre långsiktigt ska vara kvar, att östra ska införlivas i trafiken genom en utökning samt att en koppling till därmed ska uppnås. saknas en länk mellan godsjärnvägarna i , och . Den nordiska triangeln, som knyter samman , och , är inte sammanbunden med den norra axeln, som går från i norra , genom och , och vidare genom mot . Den botniska korridoren är tänkt att binda samman dessa delar, och är utpekad av EU som ett viktigt järnvägsstråk. Vidare utgör /Tornio den enda järnvägsförbindelsen över gränsen . Haparandabanan, byggd på beslut av regeringen som en del i Norrbotniabanan, invigdes och utgör en av modernaste järnvägssträckningar. Den används i mycket begränsad utsträckning och står redo att binda samman med och . Haparandabanan utgör en viktig länk för inte bara utan hela . kommer den regionala persontågstrafiken igång på sträckan –. Förbättringar för persontågstrafiken som ger en stabil järnvägstrafik ökar också förutsättningarna för fungerande järnvägsgodstransporter till/från import- och exportmarknader i //. Trots regeringens ambitioner att koppla ihop järnvägsnäten i , har inte prioriterat frågan. Därför behövs en tydligare signal från regeringen om den gränsöverskridande järnvägstrafiken, och att ges i uppdrag att bedriva dagtågtrafik och nattågstrafik i öst-västlig riktning. Vi har haft en coronakris och gränsregioner lider särskilt, djupa sår kan uppstå och bli bestående mellan länder och folk. För att hämta upp gränsregionernas livskraft som arbetsmarknader, utbildningsmarknader och för besöksnäringen krävs insatser och då kan goda kommunikationer till gränsregionerna och över gränserna hjälpa.
mot · H8021675 · 2020-10-02 00:00:00 — Bättre arbetsmiljö vid höjd pensionsålder ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre arbetsmiljö vid höjd pensionsålder och tillkännager detta för regeringen. Medellivslängden i ökar. En åldrande befolkning ställer nya krav på arbetsmarknaden och välfärden. har det yttersta ansvaret att följa med i den här utvecklingen. slöts en överenskommelse om att höja pensionsåldern. Första höjningen av riktålder för inkomstgrundande ålderspension sker . Att höja pensionsåldern är nödvändigt för att kunna upprätthålla ett rättvist pensionssystem. I ett läge där pensionsåldern höjs är det däremot viktigt att arbetsmiljön på arbetsplatserna i landet förbättras till en sådan nivå att de tillåter arbetstagare att arbeta till en högre pensionsålder. Att höja pensionsåldern utan att arbeta för en förbättrad arbetsmiljö kan skapa fler problem än det löser. Det kan leda till att antalet sjukskrivningar och förtidspensionärer ökar. Många jobb i är fysiskt och psykiskt krävande och antalet arbeten inom krävande yrkesområden som till exempel industrin och vården ökade i hela landet och kommer att göra det även framöver. När pensionsåldern höjs skapas en ökad risk för att folk med inte minst fysiskt krävande arbeten inte klarar av att nå upp till pensionsåldern innan de tvingas sluta arbeta. För tidig pension leder till en sämre pension, och en för tidig pension ska inte inträffa enbart på grund av yrkesval. Regeringen bör ta fram en plan för hur vi säkerställer en god arbetsmiljö för arbetstagare i takt med att pensionsåldern höjs. Utmaningarna som en åldrande befolkning för med sig kräver att regeringen arbetar aktivt för att klara av de krav som det ställer på arbetsmarknaden.
mot · H8021676 · 2020-10-02 00:00:00 — Gymnasieutbildningar som möter arbetsmarknadsbehovet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till efterfrågan på arbetskraft på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. En av de stora utmaningarna på svensk arbetsmarknad är att matcha rätt kompetens bland arbetstagare med efterfrågan från arbetsgivare. Trots att arbetslösheten har gått ner så finns det fortfarande omkring 100 000 jobb som inte går att tillsätta på grund av brist på rätt kompetens. Utbildning är nyckeln till att dessa jobb blir tillsatta. Utöver kommunerna finns det en stor mängd privata aktörer som anordnar olika gymnasieutbildningar. Det har etablerats en marknad där ungdomarna kan välja den utbildning som de tror bäst passar deras intressen och som kan ge dem en fast anställning. Men när dessa utbildningar marknadsförs är det inte utsikterna till arbete som används för att locka elever utan tillgång till bärbara datorer, attraktiva utlandsresor med mera. Att ungdomar väljer en utbildning som engagerar och intresserar dem är bra. Att trivas med sin sysselsättning gör det lättare att klara av utbildningen. Men det behövs en tydligare koppling mellan arbetsmarknadens behov och mängden platser som erbjuds på varje utbildning. Gymnasieutbildningar är en samhällsinvestering för framtiden. Investeringen ska vara positiv både för individen och för samhället. saknas det tydlig styrning av i vilken omfattning gymnasieutbildningar erbjuds. Eftersom flera skolor erbjuder utbildningar som inte efterfrågas av arbetsgivare riskerar ungdomar att inte få fotfäste på arbetsmarknaden. Kopplingen mellan arbetsmarknadens behov och utbudet på utbildningar måste därför bli starkare, utan att elevernas möjlighet att välja en intressant utbildning försvinner. Kompetensmatchningen är ett växande problem på svensk arbetsmarknad. Det finns ett behov av att göra det enklare för människor att utbilda sig efter arbetsmarknadens behov. Det är viktigt att styra gymnasieutbildningarna så att både ungdomar och samhället har större nytta av den skattefinansierade utbildning som ges. Men det är också viktigt att arbetsmarknadsanpassad utbildning inte förhindrar vidare utbildning senare i livet. För kommande generationer kommer det livslånga lärandet att spela en avgörande roll. Därför är det angeläget att varje utbildning ger eleven möjlighet att fortsätta sina studier senare i livet. Regeringen bör överväga att se över behovet av att uppnå en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till den kommande efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden, utan att skapa arbetstagare som saknar behörighet till vidare utbildning senare i livet.
mot · H8021677 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över finansiering av, möjlighet att involvera branschen i samt en målsättning för jämställd rekrytering till sjöfartsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. Gymnasieskolor och högskolor/universitet får statliga medel baserat på antalet elever på utbildningarna. I grunden är det rätt och bra, så längre dessa ekonomiska medel täcker större delen av kostnaderna för att bedriva utbildningen. En del utbildningar är betydligt enklare att anordna än andra. Teoretiska utbildningar kräver inte större investeringar och därmed har man enklare att bedriva utbildningen utifrån ett ekonomiskt perspektiv. Särskilt bekymmersamt blir det för utbildningar som har krav på sig om dyra moment såsom laborationer, simulatorer etc. Detta innebär dessutom att ett begränsat antal elever/studenter kan ta del av utbildningen. Höga kostnader för utrustning, ofta i speciella lokaler, och ett begränsat antal elever gör utbildningar till ett högriskprojekt utifrån ett ekonomiskt perspektiv. Sjöfartsutbildningar är viktiga för vårt näringsliv. Vår målsättning är att vi även framöver ska kunna nyttja både stora och mindre hamnar för transporter och därmed bidra till den ekonomiska tillväxten i . Det finns få gymnasieskolor i landet som bedriver sjöfartsutbildningar. I hela är det bara gymnasium som gör det. Kostnaderna gör det nästan omöjligt att bedriva sjöfartsutbildningen på gymnasienivå. Av de svenska universiteten kan Linnéuniversitetet i och i nämnas som särskilda universitet med sjöfartsinriktning. Söktrycket till utbildningarna är lågt såväl på gymnasie- som på universitetsnivå. Dessutom är en förkrossande majoritet av de sökande män. är signalen från branschen solklar: kompetent arbetskraft saknas och är en av de viktigaste utmaningarna för sjöfartsbranschen. Dessa jobb är viktiga för framtid, konkurrenskraft och i slutändan viktigt för vår välfärds finansiering.
mot · H8021678 · 2020-10-02 00:00:00 — Idrott och klimat kan främja intresset för teknik och naturvetenskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att använda intresset och engagemanget kring idrott och klimat för att främja inlärning av matematik och naturvetenskap och tillkännager detta för regeringen. är ett högteknologiskt exportland med stark högteknologisk kompetens i arbetskraften. Flera framgångsrika teknikföretag och viktiga uppfinningar har sitt ursprung i . Det är viktigt att vi redan nu arbetar för att även ska kunna behålla sin ställning som ett innovativt och högteknologiskt land. är situationen alarmerande, i princip alla svenska teknik- och industriföretag har behov av att anställa allehanda civilingenjörer. Flera tusen ingenjörer skulle kunna få anställning om de hade haft utbildningen. Det breda intresset för naturvetenskapliga och tekniska ämnen, som fysik, kemi och matematik, minskar under skolgången. En förklaring till detta kan vara att samhället inte tydligt nog kopplar dessa ämnen med andra intressen. Idrotten är ett bra exempel som i stor utsträckning fångar ungdomars intresse. Idrottsföreningar finns i hela landet och idrotten är en av de största samlingsplatserna för barn och ungdomar i olika åldrar. Därför borde vi överväga att använda oss av intresset och engagemanget kring idrotten för att upprätthålla och öka intresset för ämnen som fysik, kemi och matematik. Ett annat område som väcker stort engagemang hos barn och ungdomar är klimatförändringarna. Detta är frågor som inte bara engagerar utan även oroar en hel generation. Klimatförändringarna löser vi inte genom oro och rädsla utan genom uppfinningar och teknikutveckling. Det är dessa uppfinningar och teknikutvecklingen som kommer att vara avgörande för att möjliggöra för kommande generationer att ha goda levnadsvillkor som man inte efterlämnar den typen av klimatavtryck som föregående generationer har gjort. Runt om i finns det 19 science centers som på ett lekfullt sätt uppmuntrar barns och ungdomars intresse för teknik. Det finns oändligt många olika moment i idrottsutövningen som går att förklara med grundläggande naturvetenskapliga förklaringar. På samma sätt skulle man kunna belysa den omställning som är nödvändig för att rädda klimatet. Genom att tydligare koppla områdena idrott och klimat till teknik och naturvetenskap skulle intresset för dessa ämnen kunna öka. Därför bör regeringen överväga att på detta sätt främja intresset för teknik och naturvetenskap genom att i större utsträckning använda engagemanget för klimat och idrott som ett hjälpmedel i lärandet.
mot · H8021679 · 2020-10-02 00:00:00 — Samarbete mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat samarbete och ökad samverkan mellan för att få den sjukskrivnes behov och förutsättningar i centrum och för att skapa en realistisk bild av restarbetsförmåga och tillkännager detta för regeringen. är ett välfärdsland med väl utvecklade trygghetssystem. Blir man sjuk eller arbetslös finns det försäkringar som ska garantera inkomsten och den försäkrade får stöd och hjälp att komma tillbaka till arbete. Kort sagt, ett skyddsnät som ska garantera trygghet under omställning. Staten har två myndigheter som har i uppdrag att verkställa detta viktiga arbete, Arbetsförmedlingen och . Problemet för de försäkrade uppstår i och med att dessa två myndigheter utifrån sina uppdrag kan fatta två, för individen, totalt diametrala beslut. Arbetsförmedlingen kan fatta beslut om att den försäkrade inte kan stå till arbetsmarknadsförfogande eftersom vederbörande saknar arbetsförmåga. kan fatta beslut om att samma person inte kan erhålla sjukpenning eftersom den har en restarbetsförmåga. Konsekvensen av detta blir att många utförsäkras. Ofta utan inkomst, möjligheten att skaffa ett arbete hamnar dessa personer på hemkommunens ansvar och försörjningsstöd som inkomstkälla. Detta är en allvarlig ”bugg” i det svenska välfärdssystemet som bör åtgärdas skyndsamt. Våra myndigheter bör kunna samarbeta och samverka i mycket större utsträckning. Arbetsförmedlingen och bör få uppdrag från regeringen som inte kan utmynna i att dessa två myndigheter fattar totalt diametrala beslut om en och samma individs tillstånd och förmåga att vara delaktig på arbetsmarknaden.
mot · H8021680 · 2020-10-02 00:00:00 — Utöka antalet hyresnämnder för att snabbare stävja olovlig andrahandsuthyrning ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utöka antalet hyresnämnder för att förkorta handläggningstiderna och därmed snabbare stävja olovlig andrahandsuthyrning och tillkännager detta för regeringen. Problemet med oriktiga hyresförhållanden är väl känt och något som , liksom allt fler fastighetsägare, arbetar aktivt med i syfte att stävja fusk och motverka den organiserade ekonomiska brottsligheten och därmed skapa ordning och reda på bostadsmarknaden. Dessvärre förhindras de ökade ambitionerna i hög utsträckning av de mycket långa handläggningstiderna i hyresnämnderna. I exempelvis finns bara en hyresnämnd. Det innebär att nämnden ensamt hanterar samtliga ärenden, vilket är helt otillräckligt och skapar en ohållbar situation med extremt långa väntetider. är ärenden som rör olovlig andrahandsuthyrning och bristande behov av bostad lågprioriterade. Detta är möjligt eftersom hyreslagen är utformad så att nämnderna har ett avgörande beslutsmandat avseende handläggning av ärenden. Väntetiden för att få till stånd ett sammanträde i hyresnämnden kring ärenden som rör olovlig andrahandsuthyrning och/eller bristande behov av lägenheten är inte sällan 1,5–. Som exempel kan nämnas att Telge Bostäder har 14 aktiva ärenden hos hyresnämnden där det äldsta är inlämnat . Det är inte rimligt med så långa handläggningstider och att tvisteärenden inte avgörs. Självfallet motverkar detta fastighetsägarnas höjda ambitioner att motverka fusk och oriktigheter liksom det riskerar att motverka intentionen med den nya, stramare lagstiftningen kring olovlig andrahandsuthyrning. De långa handläggningstiderna påverkar inte bara hyresvärdarna negativt, det öppnar också upp för fortsatt fusk med olika typer av bidrag. Så länge hyresgästen inte kan skiljas från sitt kontrakt genom egen avflytt eller via beslut från hyresnämnden kan fusket och bedrägerierna fortsätta och systematiseras. En helt svart bostadsmarknad skapas. För att inte den nya lagstiftningen ska bli verkningslös och för att underlätta hyresvärdarnas möjligheter att återta olovligt uthyrda lägenheter till den ordinarie bostadsmarknaden och därmed åstadkomma ökade möjligheter för personer utanför densamma att få ett fast och tryggt boende, bör man överväga att se över om det krävs fler hyresnämnder i de regioner i landet där problemen är störst. Serkan Köse (S)
mot · H8021689 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS och tillkännager detta för regeringen. Svenska staten är via en betydande ägare av flygbolaget . Flygmarknaden utgör förvisso en viktig infrastruktur för , för att tillhandahålla resmöjligheter både inrikes och till och från , och för vår konkurrenskraft i ett så vidsträckt handelsberoende land i utkanten av . Flygmarknaden har dock utvecklats kraftigt sedan SAS grundande och är en globalt konkurrensutsatt marknad. Flertalet andra flygbolag agerar på samma marknad och därav minskar behovet av att en statligt finansierad aktör befinner sig på marknaden. Då statliga bolag per automatik agerar marknadsstörande finns det därför anledning att avyttra verksamheten till privata ägare. Det viktigaste skälet till en försäljning av SAS är dock det faktum att flygtrafik är en kraftigt reglerad marknad, där staten fyller en viktig kontrollfunktion, och det är därmed inte rimligt att man agerar som aktör på samma marknad som man övervakar. bör därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS.
mot · H8021690 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att aktivt arbeta för att underlätta för båtägare att följa den nya toatömningslagen och tillkännager detta för regeringen. trädde den nya toatömningslagen i kraft. Den innebär att det numera är förbjudet för fritidsbåtar att släppa ut toalettavfall i svenska vatten. Att minska utsläppen av toalettavfall i sjöar, skärgård och vattendrag är troligen de flesta positivt inställda till. Minskade utsläpp av toalettavfall bidrar bland annat till att minska övergödningen, vilket är ett av de stora problem som bland annat står inför. För att lagen inte ska bli tandlös och tömningen rent praktiskt ska fungera är det dock viktigt att infrastrukturen med tömningsanläggningar etableras på ett tillräckligt sätt. Enligt föreskrifter ska mottagningsanordningar för avfall finnas i de fritidsbåtshamnar där behov finns. Och även om det är möjligt som fritidsbåtsägare att rapportera in när sådana behov finns till Transportstyrelsen är inte det kunskap som är allmänt känd. Transportstyrelsen har också levererat en app kallad Hamnkartan där information gällande toatömning finns tillgänglig. Appen är dock endast en testversion än och det har uttryckts frustration från båtägare och intresseorganisationer över att systemet är långt ifrån tillräckligt utbyggt samt att information i appen inte alltid är komplett. Enligt transportstyrelsen finns det totalt cirka 320 toatömningsstationer i . Det kan vid första anblick låta mycket, men fördelat på antal båtar, geografisk yta, människor och efter beräkningar på hur fort det går att fylla en normalstor tank, blir det uppenbart att platserna och volymerna är på tok för få. Stationerna behöver bli fler och appen behöver utvecklas. Men även fler innovativa åtgärder krävs för att det ska vara lätt att göra rätt och ta hand om vår skärgård och vattenmiljö.
mot · H8021691 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sälja och tillkännager detta för regeringen. agerar som en privat aktör på bolånemarknaden, utan att ha något särskilt beslutat samhällsuppdrag, men med staten som ägare. Staten bör överlag vara försiktig med att agera på en privat marknad där statlig närvaro av särskilda skäl inte kan anses vara nödvändig. Bolånemarknaden har förvisso många brister men är utan tvekan en fungerande marknad där statlig inblandning är svår att motivera. Det huvudsakliga problemet med ett statligt ägt är dock inte agerandet på en privat marknad utan det faktum att bolåne- och utlåningsmarknaderna är marknader som är kraftigt övervakade och kontrollerade av staten. Kreditmarknaden fyller en viktig funktion som finansiell infrastruktur, varför statlig kontroll och insyn i marknaden är viktig. Problemet blir då att staten är aktör och kontrollant på samma marknad, även om det givetvis är olika delar av staten som sköter de olika uppgifterna. Med anledning av detta bör regeringen se över möjligheten att sälja .
mot · H8021692 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kommunerna och staten skyldiga att redovisa faktiska beräkningar och underlag för avgifters storlek och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kommunerna och staten skyldiga att redovisa kostnaden för den motprestation som avgiften avser och tillkännager detta för regeringen. När kommun eller stat tar ut en avgift ska dess storlek vara proportionerlig till kostnaden för motprestationen. Är avgiften större än den faktiska kostnaden så är det en skatt. Detta finns det mängder av rättsfall och remisser från Lagrådet som visar. Ändå är gränsdragningen ofta svår att göra och blir och benämns skatter som avgifter och vice versa. Enligt en studie från är det inte heller alltid som avgiften överhuvudtaget kopplas till en motprestation som blir av. Detta är särskilt vanligt vid olika typer av tillsynsavgifter. Avgiften betalas , men tillsyn sker exempelvis bara vart tredje. För att veta om en avgift är felaktig behöver det bli tydligt när den är kopplad till en motprestation och till vilken. Detta redovisas inte , vilket gör att fusk inte går att syna. Eftersom avgiftens storlek enligt lag inte heller får överstiga kostnaden för motprestationen, vid de som benämns som frivilliga avgifter, är det extra viktigt att detta sker. Till exempel är den högsta rörliga avgiften för alkoholtillsyn högre än den lägsta avgiften. De stora skillnaderna kan leda till snedvriden konkurrens. Om en avgift bara täcker en minoritet av kostnaderna påverkar detta också vad tjänsten/motprestationen kallas. Det klassiska exemplet är arbetsgivaravgifterna som inte enbart är avgifter i sig, utan även består av ett skatteinslag. Dessutom finansierar arbetsgivaravgifterna de försäkringar de är kopplade till enbart till en väldigt liten del. Avgifter och skatter är lika på så sätt att båda ibland är tvingande, direkt eller indirekt, samt att det i båda fallen handlar om ett ekonomiskt ingrepp hos den enskilda eller juridiska personen. Därför är det viktigt att även avgifter hanteras transparent. Stat och kommun borde tvingas redovisa hur de beräknat den avgiftsnivå som används samt redovisa sambandet mellan den avgift som betalas och den motprestation som medborgaren eller företaget får. Med dessa två förslag blir system inte bara transparenta utan även självreglerande, då avgifter som överstiger kostnaden för tjänsten antingen behöver sänkas, tas bort eller omvandlas till skatt.