ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023682 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av lagen i syfte att ålägga domstolar vid domstolsbeslut att tillkännage domen för eventuella arbetsgivare som kräver registerutdrag ur belastningsregistret, där brottet är sådant att det påverkar individens lämplighet för vissa anställningar, och detta tillkännager för regeringen. Inom vissa yrken krävs att arbetsgivaren inhämtar registerutdrag ur belastningsregistret i syfte att förhindra återupprepning av brott mot särskilt utsatta personer såsom barn, personer med funktionsvariation eller äldre. Denna åtgärd har inneburit att det är avsevärt svårare att söka sig till dessa yrken vilka man uppenbart är olämplig för. Men trots att möjligheten att begära registerutdrag vid anställning i vissa yrken har varit viktig för att hindra olämpliga från att söka sig till arbeten där de kan skada utsatta så har det visat sig att systemet har uppenbara brister. I flera fall har personer anställts och senare dömts för just de brott som ska redovisas i registerutdraget, utan att denna information nått arbetsgivaren. I några fall har grova övergrepp skett. Övergrepp som kanske hade kunnat undvikas ifall arbetsgivaren fått information kring dessa domar. Den som erbjuder exempelvis barn- eller äldreomsorg eller sörjer för vård av den som har svårt att klara sig själv måste kunna ges verktyg att säkra dessa personers trygghet från övergrepp eller andra brott. finns ingen samlad databas för de som döms inom vissa brottskategorier. En sådan databas ska kanske heller inte finnas. Därför går det inte att finna information om personer som dömts för brott vilka gjort dem uppenbart olämpliga för vissa yrken. Staten ansvarar i grunden för att människor inte ska utsättas för brott. Trots detta saknar både privata och offentliga arbetsgivare den information som kan förhindra att de mest utsatta drabbas av kränkningar och brott. Däremot skulle staten, genom domstolarna, kunna stärka skyddet av utsatta genom att underrätta kända arbetsgivare om brott begås inom just dessa kategorier.
mot · H8023683 · 2020-10-06 00:00:00 — God skolmat i trivsamma matmiljöer, miljöer som andas matglädje ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett tillägg i skollagen om att skolmåltiden ska vara god, trivsam, näringsriktig, hållbar, säker och integrerad i verksamheten och tillkännager detta för regeringen. Det är ingen som tror att man kan springa maraton eller åka ett utan att bry sig om vad man stoppar i sig. Men att skolelever ska klara hela skoldagen utan att få i sig tillräckligt med energi och näring – det tänker man på, ska professor som forskar om måltidsmönstrets betydelse för prestation och hälsa ha sagt. Runt om i våra skolrestauranger i ser det väldigt olika ut. En del serverar toppmat i trivsamma matmiljöer, miljöer som andas matglädje och kanske till och med ligger med i . Sedan finns det andra som har en lång väg kvar för att nå dit. Det spelar dock ingen roll hur näringsriktig en skolmåltid är om den inte hamnar i magen på barnet. Skolorna lyder under skollagen och kan, om de vill, ta till sig rekommendationer om att en måltid också ska vara god, trivsam, näringsriktig, hållbar, säker och integrerad i verksamheten. Tyvärr är det långt ifrån alla barn som har en trivsam matstund . På en del platser kan vi se barn som har korta raster och som får stå i långa köer för att få sin mat. Detta bidrar till hög stress hos eleven/barnet. Flera prioriterar inte måltiden under skoldagen och på många håll saknas rätt kompetens hos dem som tillagar maten. Det är skolledaren som ansvarar för att eleverna går och äter . Det är skolledaren som ytterst ansvarar för skolans mat och har möjligheten att leda verksamheten för att skapa viktiga och efterlängtade måltider . En dålig måltid kan kosta lika mycket som eller till och med mer än en bra måltid. Dålig kost ger också en allt mer utbredd barnfetma men även koncentrationssvårigheter vilket i sin tur kan leda till sämre prestationer i skolan. Bra skolmat handlar inte bara om pengar utan också om passionerade kockar med engagemang och kunskap. Bra mat är en investering i våra barns hälsa och framtid. Det är dags att sätta ordentligt fokus på bra skolmat, för bra mat gör skillnad! Om vi politiker ger rätt förutsättningar går det att göra skillnad i varje skolkök. Ger vi förutsättningar kan personal, skolledare, pedagoger och elever minska matsvinnet, öka matglädjen, minska transporterna, öka lärandet i skolan, öka andelen närproducerade inköp och sortera matavfallet så att det återvinns på rätt sätt. Det är också viktigt inte minst när det gäller att förbättra arbetsmiljön för dem som arbetar i skolans kök. Det är långsiktig hållbarhet på flera plan. Det är alla barn värda! Därför anser undertecknade att det bör göras ett tillägg i 10 kap. 10 § skollagen (2010:800) efter ”samt erbjudas näringsriktiga skolmåltider”. Måltiden ska vara god, trivsam, näringsriktig, hållbar, säker och integrerad i verksamheten.
mot · H8023684 · 2020-10-06 00:00:00 — Begränsa möjligheten att undgå att betala ersättning till brottsoffer genom vägran ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skadeståndslagen och brottsskadelagen i syfte att stärka enskilda brottsoffers möjlighet till full skadeersättning samt att begränsa dömda gärningsmäns möjligheter att undkomma betalning av skadestånd genom vägran, och detta tillkännager för regeringen. Diskoteksbranden i tog 63 unga liv och betydligt fler skadades svårt. Fyra unga män som anlagt branden dömdes senare för grov mordbrand. De tre äldsta fick sju till fängelsestraff och den yngsta mordbrännaren fick sluten ungdomsvård. Efter rättegångarna fick sammanlagt 500 brottsoffer skadestånd av på , enligt en sammanställning som gjordes 2011. Det handlade om anhöriga till dödsoffren men också de som skadats och överlevt. Därefter har de skyldiga vägrat att betala för skadestånden med motiveringen att man varit ”negativt inställda till att betala”. Ett förhållningssätt som lönat sig då man slipper betala kravet på vilket riktats mot de skyldiga. betalar ut ersättning när dömda inte har möjlighet att betala men det innebär inte att brottslingen ska slippa undan att betala. tar över kravet mot gärningsmannen och i princip gäller det . Skulderna ska inte preskriberas och myndigheten har i flera fall tagit strid mot skuldsanering för kriminella. är de dömdas skuld noll då beslutat att inte gå vidare med kraven mot de skyldiga till diskoteksbranden. Därmed är hela skulden avskriven. Dömda gärningsmän som vägrar att betala skadestånd gör att i respektive fall behöver gå till domstol för att nu få skadestånden fastslagna. Myndigheten anför svårigheter med ett sådant förfarande då det bedöms vara svårt, kostsamt och osäkert. Inte minst problematiskt då det kräver aktiv medverkan från ett antal brottsoffer med risk för ny traumatisering. Istället avskrivs skulderna med slutsatsen att det lönar sig för de skyldiga att vägra göra rätt för sig. Signalvärdet av ett sådant förfarande är rent destruktivt. Inte minst för de brottsoffer som ser sin rättmätiga ersättning gå upp i rök. Skadeståndslagen (1972:207) stipulerar att den som tillfogats skada på person eller egendom under vissa förutsättningar kan få skadestånd. Utgångspunkten är att skadelidande ska få full ersättning för sin förlust och försättas i samma läge som om ingen skada hade inträffat. Vidare framgår av brottsskadelagen (2014:322) att den som utsatts för en brottslig handling kan ha rätt till ersättning från staten i form av brottsskadeersättning. Det är en rimlig princip att dömda inte ska komma undan bara för att staten tillfälligt ersätter brottsoffren. Det är också rimligt att det inte ska löna sig att utifrån egna konstruerade motiv vägra betala skadestånd. En översyn av såväl skadeståndslagen som brottsskadelagen bör därför göras med syftet att stärka enskilda brottsoffers möjlighet till full skadeersättning samt att begränsa dömda gärningsmäns möjligheter att komma undan betalning av skadestånd genom vägran.
mot · H8023685 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett förtydligande av skattelagstiftningen för styrelseledamöter i aktiebolag med F-skattsedel som fakturerar sitt styrelsearvode, och detta tillkännager för regeringen. har svenska företag kunnat anlita erfarna styrelsearbetare och betala styrelsearvodet mot faktura. har i en dom bedömt att det aktuella styrelsearvodet inte avser ett sådant tillfälligt och särskilt avgränsat uppdrag som krävs för att arvodet ska kunna beskattas hos styrelseledamotens bolag. Därmed får styrelseledamoten inte ersättas mot faktura, utan arvodet ska betalas ut som lön. Det finns en överhängande risk att hädanefter kommer att förhålla sig till denna dom och göra bedömningar i den riktningen allt oftare. Genom möjligheten att redovisa styrelsearvode som näringsverksamhet har styrelseledamöterna själva kunnat bygga upp sin egen anställning, vilket inneburit att de kan säkra fullgott socialförsäkringsskydd, teckna tjänstepensions- och sjukförsäkring med mera. Detta är inte längre möjligt om arvodet istället betalas ut som lön från respektive uppdragsbolag. Vi ser nu efter att den nya tolkningen praktiserats att många styrelseledamöter lämnar de mindre bolag som ofta har störst behov av att rekrytera kompetens. Det blir svårare för bolagen att rekrytera styrelseledamöter – inte minst kvinnor – som ser ytterligare en tröskel att bestiga för att i större grad nå in i styrelserummen. Den nya tolkningen utmanar en stor del av styrelsebranschen och riskerar att minska antalet företagare. Styrelsearbete är att betrakta som ett yrke. Det är värdefullt att det finns tillgång till erfarna personer med flera uppdrag parallellt och seriellt som har kunskap om att lösa svåra situationer rörande företagens utveckling. För framför allt SME-bolag blir det med en sådan nyordning svårare och dyrare att anlita extern styrelsekompetens. Det är viktigt att erfaren extern kompetens har förutsättningar att på bästa sätt bidra till SME-bolagens tillväxt och utveckling. För att skapa förutsättningar för svenska företag att växa och bli fler måste onödiga administrativa hinder som försvårar detta undanröjas. Därför är det rimligt att det även fortsättningsvis ska vara möjligt för styrelseledamöter att få bedriva näringsverksamhet med F‑skattsedel och fakturera för sitt styrelsearbete. Regeringen bör därför se över och förtydliga regelverken så att detta möjliggörs.
mot · H8023686 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att klargöra hur en lagstiftning som tillåter altruistiskt surrogatmödraskap kan införas i och tillkännager detta för regeringen. Den dåvarande alliansregeringen tillsatte 2013 en utredning med uppdraget att se över hur möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att bli föräldrar kunde utökas. Utredningens uppdrag omfattade bl.a. att lämna förslag för att ge ensamstående kvinnor möjlighet till assisterad befruktning på samma villkor som personer som lever i en parrelation, vilket sedan mynnade ut i ny lagstiftning som trädde i kraft . Utredningen hade därtill i uppdrag att ta fram ett ställningstagande kring om det ska krävas en genetisk koppling mellan barnet och föräldrarna vid assisterad befruktning samt huruvida surrogatmoderskap ska tillåtas i . Det är positivt att möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att bli föräldrar förbättrats , inte minst genom möjligheten för ensamstående kvinnor att genomgå assisterad befruktning. Däremot beklagar vi att regeringen inte valt att gå fram med lagstiftning för att s.k. altruistiskt surrogatmödraskap ska bli en tillåten metod i . Det övergripande perspektivet i frågan om utvidgade möjligheter för fler att bli föräldrar ska vara barnets bästa. Barn ska också ha rätt att i den mån det är möjligt ges kännedom om sitt ursprung. Vår uppfattning är att ansvarsfulla vuxna som vill bli föräldrar ska ges stöd till detta så långt det är möjligt. Ett ansvarsfullt föräldraskap bygger på förmågan att ge barnet kärlek, trygghet och omsorg – oberoende av på vilket sätt barnet blivit till, föräldrarnas sexuella läggning eller om föräldrarna lever i en parrelation. Mot bakgrund av detta anser vi att man bör utreda hur en lagstiftning som tillåter altruistiskt surrogatmödraskap kan införas i . En sådan lagstiftning förutsätter att man belyser ett antal etiska och juridiska aspekter. Vi hyser stor respekt för komplexiteten gällande frågor som rör surrogatmödraskap. Vi är övertygade om att beslut om surrogatmödraskap inte fattas snabbt och oöverlagt under tidspress. Beslut om att genomföra ett altruistiskt surrogatmödraskap sker i själva verket mellan närstående och präglas av ömsesidig respekt, integritet, närhet och kärlek. Vi är övertygade om att det finns människor som vill kunna hjälpa en nära vän eller anhörig att skaffa barn. Vi har tilltro till att människor kan fatta välgrundade och avvägda beslut och ta ansvar för dessa. Det är emellertid viktigt att dessa beslut fattas utan risker för påtryckningar. Det är därför helt avgörande att säkerställa att påtryckningar och tvång inte får förekomma. Rätten till självbestämmande och informerat samtycke är helt central. Med anledning av ovanstående vill vi att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att klargöra hur en lagstiftning som tillåter altruistiskt surrogatmödraskap kan införas i .
mot · H8023687 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Förbifart ska ingå i den nationella vägtransportplanen och tillkännager detta för regeringen. E4 är en av landets viktigaste vägar för gods- och persontransporter. passerar E4 genom centrala med uppemot 22 000 fordon . är ett viktigt industrinav för bland annat exportnäringarna skogs- och försvarsindustri. God infrastruktur är en förutsättning för att företag ska kunna exportera sina varor och tjänster. Den stora mängden trafik bidrar också till bullerproblem och luftföroreningar i staden. Dessutom delar E4 i två delar. En ny E4 förbi skulle ge: Förbättrad tillgänglighet för oskyddade trafikanter i . Förbättrad tillgänglighet och framkomlighet på . God trafiksäkerhet på . Förbättrade möjligheter för näringslivet. Minskad risk för olyckor med farligt gods i . Förbättrad miljö med avseende på buller och luft i . Försumbar negativ påverkan på natur- och kulturmiljö. Förbifart och genomfart ska sammantaget ge lägre utsläpp av klimatgaser . jobbar med planer för en ny E4 genom Åsberget strax utanför . Den nya tänkta sträckningen leder bort trafik från centrum och ger bättre trafiksäkerhet, mindre buller och bättre luftkvalitet. Det ger också smidigare trafikplatser norr och söder om tunneln, och ger en bra koppling till det lokala vägnätet. finns det inga pengar avsatta för projektet i förslaget till nationell plan 2018–2029. Jag anser att ytterligare investeringar behövs på bland annat för att kunna starta bygget av Förbifart . Det är en viktig sträcka inte bara för de som bor i utan också för vårt viktiga näringsliv.
mot · H8023688 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att synliggöra arbetsgivaravgifterna på lönebesked för offentliga arbetsgivare och tillkännager detta för regeringen. Arbetsgivaravgifter betalas å löntagarnas vägnar av deras respektive arbetsgivare. En stor del av löntagarna är omedvetna om de olika avgifterna och framförallt om deras storlek. Att det är en så ytterligare stor del för företagarna att betala utöver den synliga lönekostnaden är ännu fler omedvetna om. Det är viktigt att öka förståelsen hos allmänheten för hur vårt skattesystem ser ut och fungerar. har i en undersökning frågat 1 000 personer olika frågor om det svenska skattesystemet. Resultaten från den undersökningen pekar på att allmänheten i genomsnitt underskattar skatternas omfattning . Ett annat sätt att uttrycka underskattningen är att för varje tvåkrona man tror att man betalar i skatt, är den faktiska skattebetalningen i själva verket . Med tanke på den senaste tidens debatt gällande de offentliga åtagandena och att många människor inte känner att staten lever upp till sina, bland annat gällande skolan, sjukvården, försvaret och rättsväsendet, finns det anledning att diskutera hur skattesystemet kan bli mer transparent. I synnerhet tycks arbetsgivaravgifterna vara förvirrande. En överväldigande majoritet tror att dessa avgifter primärt är en skatt på företagaren, och inte på den anställde. En bidragande förklaring kan vara att blott en tredjedel av arbetsgivarna redovisar skatterna på lönebeskeden. Det är mycket bra att en tredjedel redovisar detta men det borde i förlängningen vara . Ett sätt att kunna närma sig målet är att alla offentliga arbetsgivare – stat, kommuner och landsting – blir skyldiga att redovisa de olika arbetsgivaravgifterna på lönebeskedet. I dagens moderna lönesystem innebär det inte heller något merarbete. Det brukar vanligtvis göras genom att bara kryssa i en ruta om att alla avgifter ska redovisas. Att redovisa alla de olika delarna i arbetsgivaravgifterna på lönebeskedet skulle vara ett steg mot att göra det svenska skattesystemet mera transparent.
mot · H8023692 · 2020-10-06 00:00:00 — Utbyggnad av viltstängsel i län ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de län som drabbas mest av viltolyckor bör prioriteras vid utbyggnad av viltstängsel, och detta tillkännager för regeringen. Viltstängsel har räddat många liv och sparat stora både mänskliga och ekonomiska värden. Trots detta är utbyggnaden av viltstängsel eftersatt och väldigt godtyckligt fördelad. län är det län i som har flest viltolyckor och det län som har minst vägar med viltstängsel. Det mest effektiva sättet att förhindra viltolyckor är att sätta upp viltstängsel. Därför är det underligt att en bättre prioritering inte görs. Att län är det mest olycksdrabbade länet vad gäller viltolyckor är ingen nyhet. Trots detta fortsätter den märkliga prioriteringen vad gäller utbyggnad av viltstängsel.
mot · H8023694 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör fatta beslut om att utöka det centrala innehållet i hem- och konsumentkunskap med mer privatekonomi och framför allt tydliggöra kunskapskraven, och detta tillkännager för regeringen. I då det är enklare än någonsin att hamna i olika skuldfällor saknar många unga grundläggande privatekonomiska kunskaper, exempelvis hur man gör en hushållsbudget. Undervisningen i skolan om privatekonomi måste bli mycket bättre. I kursplanen för hem- och konsumentkunskap kan vi inom ramen för det centrala innehållet läsa att undervisningen ska innehålla: ungas privatekonomi, till exempel att handla över internet, att låna pengar, att handla på kredit eller avbetalning och att teckna abonnemang. Men i kunskapskraven är det otydligt vad eleverna ska kunna: Eleven gör jämförelser mellan olika konsumtionsalternativ och för då enkla resonemang med viss koppling till konsekvenser för privatekonomi. Här behövs ett rejält förtydligande i kunskapskraven. har uttalat att det är upp till varje skola att avgöra hur mycket tid som ska ägnas åt den privatekonomiska delen i skolundervisningen. Därför är det inte självklart att det blir så många skoltimmar över till privatekonomin. () har konstaterat att unga har oroväckande låga kunskaper i privatekonomi. En studie gjord av FI visar att av de tillfrågade ungdomarna inte vet hur man tar ett lån på banken och av dem vet inte hur man gör en månadsbudget. I Kronofogdens senaste rapport visas att många barn växer upp i familjer med skulder. Dåligt privatekonomiskt kunnande ska inte behöva gå i arv. Vart du är på väg ska alltid vara viktigare än var du kommer ifrån och kunskaperna om ekonomi i ryggsäcken är ovärderliga. Kronofogden konstaterar att vuxna behöver tala mer om privatekonomi med barn – så även i skolan. Därmed kan unga tidigt få grundläggande ekonomiska kunskaper och bära med sig dem i vuxenlivet. På så sätt förhindras att unga hamnar i skuldsättning. Ungdomar ska kunna fatta egna informerade beslut om sin privatekonomi. I en alltmer ekonomiskt utsatt värld är det ett samhälleligt intresse att utbilda och informera om privatekonomi – planering av inkomster och utgifter, lån, krediter, räntor, sparande, betala räkningar – men också om ekonomiska risker och konsekvenser. Med anledning av ovanstående bör se över möjligheterna att utöka det centrala innehållet i hem- och konsumentkunskap med mer privatekonomi och framförallt tydliggöra kunskapskraven.
mot · H8023695 · 2020-10-06 00:00:00 — Ökade trafiksäkerhetsåtgärder på mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör genomföras en översyn av mellan och i syfte att sträckan ska mötessepareras och tillkännager detta för regeringen. Vägnätet utgör grunden för infrastruktur. av alla människor som reser gör det på hjul och på en väg. Men underhållet av vägnätet är kraftigt eftersatt enligt . Myndigheten varnar därför för att politiken riskerar att bygga upp en underhållsskuld på vägnätet på samma sätt som politiken gjort på järnvägen. På vissa sträckor är underhållet av vägnätet till och med så dåligt att det skapar betydande trafikfaror. har därför av trafiksäkerhetsskäl tvingats sänka hastigheten på många sträckor. En sträcka som är hårt drabbad av trafikolyckor är E18 på den sträckan från till i . I ett antal av fallen har det handlat om frontalkollisioner i samband med möten eller omkörningar. Det saknas nämligen mötesfiler på denna del av . Detta är den enda sträckan utmed det stråket mellan och på som inte är mötesseparerad. Trafiken på har också ökat som en konsekvens av att byggt ut och förbättrat E18 från den norska till . Det är från ett svenskt perspektiv naturligtvis utmärkt att investerar i vägnät mot den svenska . Fler trafikanter väljer också att använda E18 i trafikflödet mellan och . Men att inte har gjort samma sak från till har skapat både norsk frustration och en sämre trafiksäkerhet utmed sträckan. E18 utgör ett av många exempel där och tenderat att gå i otakt på grund av bristande koordinering på infrastrukturområdet. Enligt utgör bristande koordinering och samarbete mellan svenska och norska trafikmyndigheter ett stort problem för vidareutvecklingen av den gränsöverskridande infrastrukturen mellan och .
mot · H8023696 · 2020-10-06 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna att bekämpa granbarkborren och tillkännager detta för regeringen. Angrepp från granbarkborren utgör ett växande problem på många platser i . har granbarkborren förstört skog till ett värde av . är ett av de län som är hårdast drabbat. Det varma och torra sommarvädret har gynnat granbarkborrens svärmning vilket innebär risk för nya angrepp även på stående skog. Upp till en femtedel av skogen i riskerar att utsättas för angrepp enligt . En sådan utveckling skulle slå mycket hårt mot den regionala tillväxten i länet. Det finns inget annat län i som är så beroende av skogsnäringen som för sitt ekonomiska välstånd och sin regionala utveckling. Vid sidan av den traditionella sök- och plockmetoden för att avverka och skota ut träd angripna av granbarkborren så finns det skäl att underlätta en ökad bekämpning av granbarkborren även med kemiska växtskyddsmedel. Det behöver därför bland annat satsas på forskning och utveckling för att ta fram mer träffsäkra och effektiva kemiska växtskyddsmedel för att ännu effektivare kunna stoppa granbarkborrens skador i skogen. Vidare är det också angeläget att hanterandet av dessa kemiska växtskyddsmedel mot granbarkborren inte omgärdas av omfattande byråkrati och regelkrångel.