ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H802789 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en anpassning av A-traktorers högsta tillåtna hastighet och tillkännager detta för regeringen. På våra vägar förekommer två typer av persontransportfordon på fyra hjul och med heltäckande kaross, A‑traktorn och EU-moped av klass 1, den ena med en högsta tillåtna konstruktiv hastighet om medan EU-mopeden tillåts en konstruktiv hastighet . Långsamtgående fordon är i sig ett irritationsmoment som skapar köbildning på våra vägar och det höjs ofta röster för att dessa ska förbjudas. Det menar jag är fel väg! Fordonen har kommit för att stanna och ger de ägare som ännu inte tagit ett B-körkort och tillåts köra en personbil en ökad frihetsgrad. Det är dessutom många som av medicinska skäl inte får lov att köra personbil, men som behärskar en klass 1-moped. Hastigheten för A‑traktorer har länge diskuterats och förslag föreligger om att höja hastighetsgränsen. De åtgärder som vidtagits för att strypa motoreffekten och reducera antalet växlar kan ofta plockas bort för att uppnå en högre hastighet. Enligt min mening är fordonstyperna likvärdiga, liksom de grundläggande kraven på förarna. En åtgärd som minskar lockelsen att justera fordonet för högre hastighet är dessutom välkommen. Miljöpåverkan torde vara likvärdig. Därför anser jag att A‑traktorn och EU-mopeder av klass 1 båda ska tillåtas en konstruktiv högsta hastighet av . Först därefter kan det övervägas vilka nya hastighetsgränser som ska gälla och att de därefter följs åt.
mot · H802790 · 2020-10-01 00:00:00 — Jämställt bistånd för entreprenörskap och miljö ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste driva på för ökat klimatbistånd i internationella förhandlingar och att regeringen bör se över hur klimatbistånd kan öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för ökade satsningar på landsbygdsutveckling med ökat fokus på jämställdhet och kvinnors entreprenörskap och tillkännager detta för regeringen. Även om miljöförstöring och negativ klimatutveckling påverkar alla så påverkar den män och kvinnor olika. De allra fattigaste – ofta kvinnor och barn – riskerar till exempel att bli den största gruppen klimatflyktingar. Bristen på samma lagliga rättigheter och tillgångar för kvinnor som för män påverkar också jordbruket, matproduktionen och klimatet negativt. av världens fattiga bor på landsbygden. Av dessa är beroende av lantbruket för sin överlevnad. I är av matproducenterna kvinnor – men de äger av marken. Större fokus på landsbygdsutveckling är ett måste. Det handlar bland annat om att stärka kvinnors rättigheter som jordbrukare – där kvinnor måste få samma rättigheter att äga land, ärva eller få möjlighet till lån, eller ha samma möjligheter att ingå i nätverk såsom bondeorganisationer som män har. Om kvinnor fick samma jordbruksstöd som män skulle 150 miljoner färre människor gå hungriga . Vi ser att migrationen ökar också i form av klimatflyktingar. En större del av biståndet måste gå till miljö- och klimatanpassningar, med ett större fokus på jämställdhetssatsningar. Det är fattiga kvinnor och barn som först, och värst, drabbas av klimatförändringarna och som löper störst risk att bli klimatflyktingar. Större satsningar på gröna fonder och klimatbistånd är ett måste för vår globala hållbara utveckling. måste driva på för större fokus på landsbygdsutveckling och ökat klimatbistånd. Sådana satsningar fyller ett flertal funktioner: fattigdomsbekämpning, förbättrad matproduktion, bättre tillgång till säkra livsmedel och därmed minskad hunger, minskad negativ klimatpåverkan och färre framtida klimatflyktingar. I många länder är just ett välfungerande jordbruk nyckeln till lokal och nationell tillväxt och utveckling. Det finns även ett starkt orsakssamband mellan ojämställdhet och konflikter – ju mindre jämställt ett samhälle är, desto större risk för konflikter. Kvinnor ska ha möjlighet till egenförsörjning, bl.a. genom att kunna driva företag. är lagar som stärker kvinnors rätt att äga, ärva och få tillgång till land en grund för kvinnors ekonomiska utveckling. ska också verka för ökade satsningar på landsbygdsutveckling, med ökat jämställdhetsfokus, inklusive krav på jämställdhetssatsningar inom jordbruket. bör driva frågan på den internationella arenan, såväl vid internationella förhandlingar som inom multilaterala organisationer såsom FN och . En större andel av det svenska biståndet ska prioritera lantbruk och småföretagande inom livsmedel, med fokus på både kvinnors ekonomiska självständighet inom jordbruket och en klimatanpassad jordbruksproduktion.
mot · H802792 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om metoder för att hemmasittare ska återgå till undervisningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kartläggning av omfattningen av ogiltig frånvaro i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga stöd till hemmasittares föräldrar och tillkännager detta för regeringen. Hemmasittare är de barn som under stora delar av läsåret inte går till skolan. Inte för att de inte vill utan för att de inte förmår eller kan. Det orsakar ett enormt lidande hos barnet som vet att det egentligen borde vara i skolan och inte minst en stress hos föräldern som vet att den har ansvaret för att få barnet dit, men som måste ägna tid åt att se till så barnets vistelse hemma blir dräglig. Enligt statistik handlar det om 2 000 elever, men mörkertalet är stort. Det kan vara minst dubbelt så många elever som under långa perioder inte går till skolan. Risken för lång bortavaro ökar ju äldre barnen blir och är vanligare i gymnasiet än i högstadiet, och vanligare i högstadiet än i mellanstadiet. Även lågstadiebarn kan vara hemmasittare. Orsakerna till att barnen vägrar skolan kan ofta kopplas till ångest och depression, men även autism och adhd. Orsakerna finns oftast i skolmiljön, hos klasskamrater, personal eller undervisningen. Ofta behövs insatser från både socialtjänst och barn- och ungdomspsykiatrin. Man kan behöva mötas av någon som erbjuder trygghet och struktur vid grinden. Hemundervisning kan vara en lösning. Skolan är skyldig att erbjuda det. Men då handlar det bara . Bäst vore att barnet får kontinuerlig undervisning och helst i skolmiljö. Ogiltig frånvaro ska också utredas för att skolan ska kunna hitta orsakerna till frånvaron. Om detta görs på rätt sätt ökar sannolikt möjligheterna att identifiera vad skolan måste göra för att motivera barnet att komma tillbaka. Det finns exempel på framgångsrikt arbete, exempelvis projektet #jagmed i . Kännetecknande för det är att man koordinerar kontakterna mellan de personer som finns runt eleven, även föräldrar. En annan slutsats är att det inte finns en metod som passar alla. Var och en måste coachas individuellt. Elevens egen delaktighet är en förutsättning för framgången. Det behövs för det första en ordentlig kartläggning av problematiken. Om det finns en diskrepans på 3 000 mellan och gällande antalet hemmasittare förstår man att mörkertalet är stort. Det behövs kunskapsutbyten mellan skolhuvudmännen, såväl de kommunala som friskolor, samt en metodutveckling. Här har en uppgift att även involvera föräldrar så att de känner att det är värt att fortsätta stötta barnet i att vilja gå till skolan. Socialförsäkringssystemen behöver ses över så att föräldrar till hemmasittare kan få ersättning de behöver gå ner i arbetstid, när barnet befinner hemma.
mot · H802793 · 2020-10-01 00:00:00 — Förlängd nedfrysningstid för befruktade äggceller ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlängd nedfrysningstid för befruktade äggceller och tillkännager detta för regeringen. Den medicinska tekniken går allt mer framåt. IVF-behandlingar för personer som av någon anledning inte kan få barn på annat sätt har förärats med och utvecklats mycket . Vid assisterad befruktning med IVF erhålls ofta fler befruktade ägg än vad som behövs till en behandling. De befruktade ägg som inte används vid det första behandlingsförsöket fryses ned för eventuell senare användning. får frysta befruktade ägg lagras , längre endast om det finns synnerliga skäl. släppte en ny rapport kring assisterad befruktning. De konstaterade att eftersom behandlingen utvecklats ytterligare sedan den senaste lagen om genetisk integritet skrevs , finns det anledning att ompröva tidsgränsen som i lagen fastställts till . Det skulle ge ett större utrymme för personer att bli föräldrar utan att behöva genomgå IVF-behandlingar igen, vilket skulle spara pengar åt staten och minska onödiga behandlingar. I Kommuner och Landstings rapport befruktning – Uppföljningsrapport med definitioner, rekommendationer och utvecklingsområden, , behandlas bl.a. frågan om frysförvaring av embryon. Som ett utvecklingsområde anges att femårsgränsen för frysförvaring av embryon bör tas bort. Vilken tidsgräns som vore lämplig ur ett medicinskt, psykologiskt och socialt perspektiv bör därför övervägas och utökas.
mot · H802794 · 2020-10-01 00:00:00 — Handläggningstider vid utbyggnad av elnätet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med förslag på åtgärder för kortare handläggningstider vid utbyggnad av viktig infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. har varit ett av de pådrivande partierna för att nå målet om förnybar elproduktion 2040. Det är vi stolta över, men efter regeringens svaga inledning förra mandatperioden är det att förändra politikens inriktning, att öka incitamenten för mer förnybar energi och stärka viljan att investera i den infrastruktur som ska bära omställningen till mer förnybar elproduktion – elnätet. Utmaningarna med framtidens elnät ligger bland annat i långa handläggningstider. De har samma utmaningar som byggsektorn. Ett robust elnät är en förutsättning för omställningen till förnybar elproduktion. Elnäten är precis som järnvägen i stort behov av utbyggnad och reinvesteringar. En stor del av elnät byggdes och närmar sig nu slutet av sin livslängd. I genomsnitt är de svenska elnäten och av näten är . För att ersätta de krävs 135 miljarder i investeringar . står inför en rad stora samhällsutmaningar som kräver stora investeringar från stat och näringsliv där investeringar och byggnadsprojekt måste balanseras mot en hållbar utveckling och miljö- samt markägarintressen. Många bolag som investerar i infrastruktur vittnar om omfattande utmaningar i tillståndsprocesser som rör just denna balans. Med handläggningstider på upp till och för elnäten hämmas nyproduktion, renoveringar och nya industrier eftersom el varken kan anslutas eller transporteras . Elnätet är en viktig motor i samhällsbygget och måste in tidigt i planeringen för att inte stoppa utbyggnad av bostäder och nya industrier. Därför måste följande reformer av tillståndsprocesserna övervägas: Domstolsprocessen: Utred möjligheten att effektivisera domstolsprocessen, t.ex. genom möjlighet att ge samhällskritiska ärenden förtur eller att begränsa antalet tillfällen för yttrande (prövningstillstånd). Effektivisera även handläggningstid. Lantmäteriprocessen: Utred om , när det gäller nätkoncession för linje, även kan hantera de uppgifter som Lantmäteriet utför i fråga om markfrågor. Utred även tidsvinsten med att ge nätkoncessionerna för linje förtur om de behålls hos Lantmäteriet. Det finns två typer av nätkoncession – nätkoncession för linje och nätkoncession för område. Linje är en enskild kraftledning med en bestämd sträckning och berör främst stamnät och regionnät. står inför omfattande ny- och ombyggnationer av stamnätet i stora delar av norra och . Utred tidsvinsten med att miljöpröva prioriterade ledningssträckor av i förväg. Detta kan ge en snabbare hantering genom att myndighetens resurser kan fokusera på det alternativ som är bäst ur miljösynpunkt såväl som ur ett elsystembehovsperspektiv.
mot · H802795 · 2020-10-01 00:00:00 — Strandskyddet och utvecklingen i skärgården och på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändring av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet är ett stort hinder för utveckling av landsbygden och skärgården. är det staten som, genom länsstyrelserna, fattar beslut om var man får och inte får bygga med hänsyn till strandskyddet. Vi anser att beslut vad gäller strandskydd behöver tas närmare de människor som berörs. Det bör i större utsträckning vara i kommunerna dessa beslut tas. Ett nyckelbegrepp för om en strandskyddsreform ska ge avsedd effekt är i detta sammanhang differentiering. Istället för att differentiera efter en grov geografisk kartindelning som ofta sker så behöver differentieringen när det gäller strandskyddet istället bli betydligt mer finmaskig. i kan här användas som exempel. Dessa öar är ankare för lokalsamhällena, för de omgivande öarna och för utvecklingen i hela skärgården. Deras roll och ställning behöver stärkas och nya bostäder, verksamheter och näringslivsutveckling måste få komma till. Den utvecklingen försvåras och förhindras ofta men stoppas även på grund av strandskyddet. Självklart är det viktigt att bevara den biologiska mångfalden och våra naturvärden liksom tillgängligheten till naturområden. När grönområden tas i anspråk av ny bebyggelse behövs kompensatoriska åtgärder som exempelvis naturbroar, gröna väggar och tak, biodlingar och andra ekosystemtjänster. innebär en levande skärgård också en mer tillgänglig skärgård. Så kan bostadsbyggande, tillväxt, naturskydd och tillgänglighet gå hand i hand. Per Lodenius (C) Alireza Akhondi (C)
mot · H802796 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta och samordna åtgärder vad gäller miljö och fiske enligt motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. Läget för torskbestånd är allvarligt och torskfiskestoppet är en nödvändig åtgärd. riskerar torskfiskeförbudet att slå ut de delar av fisket som bedrivs i hållbar omfattning av småskaliga yrkesfiskare längs den svenska . Orsakerna till Östersjötorskens prekära situation är komplicerade och hänger samman med både fiskepolitik och det allmänna tillståndet i ekologi och miljö. Att stoppa det storskaliga torskfisket är en åtgärd men sannolikt inte tillräckligt. Exempelvis behöver sälbestånden regleras med en mer aktiv och enklare skyddsjakt och miljöarbetet kring intensifieras. Vi anser att det behövs en helhetssyn och bättre samordning mellan fiskepolitik och miljöpolitik i . Det innebär bland annat en satsning på det traditionella kustfisket med passiva redskap framför det storskaliga trålfisket. Självklart är EU:s åtgärder av stor betydelse men har stora möjligheter att också på egen hand förbättra balansen i fiskepolitiken och miljö. Per Lodenius (C) Alireza Akhondi (C)
mot · H802798 · 2020-10-01 00:00:00 — Motion till 2020/21:798
mot · H802800 · 2020-10-01 00:00:00 — Nationell handlingsplan för kyrkor som tas ur bruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom berörda myndigheter och i samverkan med utföra en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden och tillkännager detta för regeringen. Få andra idéer och institutioner har varit lika betydelsefulla för den svenska kulturen som kristendomen och den . har den svenska kulturen och den ömsesidigt format varandra. Svensk arkitektur är ett område som är starkt färgat av vårt kristna arv, framförallt genom våra runt 3 400 svenska kyrkor varav många har ett säreget svenskt utseende som inte återfinns bland kyrkor i andra länder. Det är som förvaltar dessa anrika fastigheter och bevarar dem så att även framtida generationer kan ta del av dem. Det senaste århundradets omfattande sekularisering och kyrkans förändring har resulterat i att många valt att lämna och därmed avsagt sig att betala kyrkoavgift, vilket har medfört en stor minskning av resurser. befarar att de framöver inte kommer ha tillräckliga resurser för att omhänderta alla kyrkor och att kyrkor som tas ur bruk kommer behöva tillåtas förfalla. Det innebär att största samlade fysiska kulturarv som fortfarande används i sitt ursprungliga syfte är hotat. belyser i en utredning att kyrkor som sålt inte erhåller samma skydd och förpliktelser om skötsel som de har innan försäljning. Det innebär att skyddsvärda kyrkor som sålts kan förändras så att de förlorar sitt kulturhistoriska värde. Bland annat så nämner i , som byggts om till modevisningsanläggning. För att förhindra att detta sker föreslår en skärpning av kulturmiljölagen så att kyrkor och kyrkotomter inte får förändras så att deras kulturhistoriska värde minskar utan tillstånd från . Även om kulturmiljölagen skärps, så ligger förvaltningsbördan i fråga om dessa kulturhistoriska fastigheter på en organisation som inte kommer ha tillräckliga resurser att sörja för dessa om nuvarande medlemsutveckling fortsätter. vill därför se en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tagits ur bruk, en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk samt en nationell handlingsplan för hur skyddet av det kyrkliga kulturarvet ska säkras . Det här är ett arbete som i samverkan med måste sjösättas . i (SD)
mot · H802802 · 2020-10-01 00:00:00 — Politik för ett starkt och oberoende civilsamhälle ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag kring hur staten kan stärka civilsamhällets oberoende och tillkännager detta för regeringen. sätter stort värde på det svenska civilsamhället. Civilsamhället har ett egenvärde och ska inte ses som ett redskap för politiker och den offentliga makten att genomdriva sina politiska ambitioner. I civilsamhället uppkommer viktiga värden och identiteter genom mellanmänskliga relationer. I och med att egenvärdet finns inom civilsamhället är det följaktligen statens uppgift att beskydda och bevara civilsamhället. Genom de vänskapsband, sammanslutningar, föreningar och andra typer av konstellationer som återfinns i civilsamhället uppstår människors sociala liv. Traditioner och institutioner som vi värdesätter har ofta vuxit fram i samhället underifrån och uppåt, utan inblandning från staten. Att genomdriva politiska förslag som stärker civilsamhällets oberoende i är därför önskvärt. Civilsamhället har många kvaliteter som är viktiga när det kommer till att bygga ett gott samhälle. De insatser som enskilda personer och olika föreningar inom civilsamhället gör kan bidra till att stärka det sociala kapitalet i samhället som helhet, som dessa också kan ha stor betydelse för exempelvis kunskapsutveckling, folkhälsa, demokrati och kulturarvets bevarande. Lokalsamhällen och hembygder som är starka, levande och trygga och har en god medborgaranda där människor osjälviskt anstränger sig för det gemensamma bästa, är mycket betydelsefulla för det goda samhällsbygget. Civilsamhället är en avgörande kraft i detta byggande. Helt grundläggande för bevarandet och upprätthållandet av ett starkt civilsamhälle är förekomsten av ett starkt socialt kapital inom samhället, vilket i sin tur förutsätter en stark gemensam identitet. I finns det många civilsamhälleliga aktörer som mottar offentligfinansierat stöd i form av olika bidrag från stat, kommun eller andra aktörer. har olika former av ekonomiskt stöd såsom donationer från enskilda stor betydelse i många fall för viktiga verksamheter som drivs ideellt. Att beslutade att återinföra gåvoskatteavdraget är något som ser positivt på. Att privatpersoner vill skänka pengar till konstruktiva civilsamhällesaktörer är något som bör bejakas och stimuleras, snarare än tvärtom. Avdraget kan bidra till att exempelvis organisationer som motarbetar folksjukdomar och stöttar samhällets svagaste har en chans att få ett starkare stöd via privata ekonomiska donationer. Återinförandet av gåvoskatteavdraget gör att i en europeisk kontext blir ett mer normalt land, där avdrag av det aktuella snittet återfinns på många håll. i (SD)
mot · H802808 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra ett svenskt kulturarvsår och tillkännager detta för regeringen. utlystes av den socialdemokratiska regeringen med det primära syftet att uppmärksamma och hylla förekomsten av utländska kulturer och identiteter i . Ett stort antal myndigheter, institutioner, stiftelser och bolag inom kulturområdet samt vissa universitet och högskolor och svenska ambassader utomlands fick i uppdrag att medverka. Samtliga av kommuner, landsting, regioner, länsstyrelser, vissa myndigheter, övriga universitet och högskolor, scenkonstinstitutioner, regionala museer, bibliotek, arkivinstitutioner, festivaler och övriga aktörer bjöds in att delta i arrangemanget. Vi anser att det kunde vara på sin plats att på ett liknande sätt rikta fokus mot kulturområdet och vitalisera den kulturpolitiska debatten genom att återigen samla det offentliga kring ett temaår med kulturpolitisk prägel. Därför bör uppdra regeringen att planera och genomföra ett svenskt kulturarvsår med det primära syftet att synliggöra, levandegöra och tillgängliggöra det samlade svenska kulturarvets former och stärka den gemensamma nationella identiteten genom att uppmärksamma och hylla olika aspekter av den traditionella, folkliga svenska kulturen. i (SD)
mot · H802811 · 2020-10-01 00:00:00 — Svenska ortnamn i fjällen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas och tillkännager detta för regeringen. I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. kan man bland annat läsa följande: 4 § Vid statlig och verksamhet skall god ortnamnssed iakttas. Detta innebär att hävdvunna ortnamn inte ändras utan starka skäl. () - Svenska, samiska, meänkieli och finska namn så långt möjligt används på kartor samt vid skyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. Trots ovanstående lagtext har vi sett en utveckling där Lantmäteriet började att stryka många av de svenska ortnamnen på landets fjällkartor. Kvar blir då enbart de ursprungliga samiska namnen. Motivet till förändringen är att man på Lantmäteriet upplevt att det varit rörigt att ha med både den svenska och den samiska stavningen. anser att det inte bör vara antingen svenska eller samiska ortsnamn utan vill främja användandet av både och. Vår uppfattning är att det är principiellt felaktigt att radera ut de svenska ortnamnen i fjällvärlden. Detta eftersom det också bidrar till att radera ut minnet av de svensktalande människor som i åtminstone hundratals år har bott och verkat i områdena. Förfarandet är inte bara principiellt felaktigt utan har också orsakat praktiska problem. De samiska namnen är inte alltid allmänt kända, vilket har skapat förvirring och svårigheter. Turister har fått svårare att hitta platser som folk pratar om på kartan, SOS alarm har svårt att tyda den samiska stavningen och polis och fjällräddning i området har vittnat om att den nya ordningen skapat förvirring och tidsförlust i samband med larm- och nödsituationer. Det är en förvirring som i en framtida extremsituation i värsta fall skulle kunna leda till att människoliv går förlorade. Det är uppenbart att det finns allvarliga brister i tillsynen och tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna kring god ortnamnssed. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att Lantmäteriets reform bör rullas tillbaka och att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag kring hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed skall kunna skärpas. I det aktuella området borde de svenska och samiska namnen kunna samverka. i (SD)