ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8023754 · 2020-11-04 00:00:00 — Motion till 2020/21:3754
mot · H8023756 · 2020-11-05 00:00:00 — Med anledning av prop. 2020/21:29 Pausad BNP-indexering för drivmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permanent avskaffa BNP-indexeringen på bensin och diesel och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har i propositionen föreslagit att pausa den BNP-indexering som varit gällande . Det är ett lovande tecken att regeringen nu visar prov på viss insikt. Regeringen visar att man nu förstått att överindexeringen av bränslebeskattningen nu börjat komma till sådana nivåer att det blir tydligt kännbart för människor som bor och verkar på platser som medför ett betydande transportavstånd. ekonomiska politik för fram behovet av att avskaffa BNP-indexeringen av bränslen. Vår inställning skiljer sig dock från regeringens på det sättet att vi inte endast vill pausa den. I stället vill vi se att indexeringen avskaffas permanent. Vi kan inte se att överindexeringen av bränslebeskattningen påtagligt har bidragit till de miljöpolitiska målsättningarna om minskade koldioxidutsläpp eftersom de som faktiskt behöver köra sin bil i vardagen kommer att göra detta ändå. Dessutom är trafikutsläpp i ett globalt hänseende närmast försumbara. Det innebär att överindexeringen i praktiken inte leder till att uppfylla de förväntade målsättningarna utan i stället enbart blir en överbeskattning av vanligt folk i gles- och landsbygd som arbetar och driver småföretag – hushåll och småföretagare som också är helt beroende av sina fordon för att få sin vardag att gå ihop. Utöver detta är det särskilt viktigt att bränsleskatterna för jord- och skogsbrukare sänks till EU:s miniminivåer. Vi jämför svenska villkor med danska och ser att jord- och skogsbrukare i behöver få konkurrenskraftiga villkor, så att svenska jordbrukare inte blir utkonkurrerade av jordbrukare i grannländerna. Det finns likaledes ett stort behov av att förändra reduktionsplikten, vilket vi också budgeterar för, eftersom miljöeffekten av denna är en chimär. Redan initialt är de svenska bränsleskatterna relativt höga, vilket har kommit till av både höga nominella skattebelopp och ovanpå detta överindexeringen. Vi behöver se till att bränsleskatterna har en rimlig nivå, och ett första bra steg är att stoppa överindexeringen av bränsleskatter permanent för att påbörja en successiv omvändning av skattepolitiken på detta område. Boende i gles- och landsbygd, jord- och skogsbrukare, småföretagare och transporter för vårt näringsliv i allmänhet, är uppenbara förlorare på regeringens politik.
mot · H8023758 · 2020-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:41 Förlängning av de tillfälliga åtgärderna för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör utreda och återkomma med förslag på hur helt digitala stämmor kan möjliggöras permanent och tillkännager detta för regeringen. infördes temporär lagstiftning som gör det möjligt för aktiebolag och ekonomiska föreningar att genomföra helt digitala stämmor eller poströstning, också när detta inte medges i bolagsordning eller stadgar. Syftet med detta är att minska spridningen av covid-19. Lagen är tillfällig, till utgången av 2020, och regeringen föreslår nu genom proposition 2020/21:41 Förlängning av de tillfälliga åtgärderna för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor en förlängning till utgången av 2021. Vi är i grunden positiva till den lagstiftning som införts , men viss kritik har framförts mot systemet med poströstning, eftersom det bl.a. har uppfattats som rättsosäkert och bidrar till mycket administration. Att möjliggöra poströstning har motiverats med att alla aktieägare respektive medlemmar – också de utan teknisk utrustning eller tillräckligt tekniskt kunnande – ska kunna utöva sin rösträtt. Ett annat argument som framfördes var att lagförslaget bereddes snabbt och tillämpades med kort varsel, vilket uppfattades ge otillräcklig tid för omställning. Då vi ännu inte vet hur länge pandemin kommer att vara ser vi behov av att skyndsamt utreda frågan om när och i så fall hur poströstning ska genomföras för att nå en mer tillfredsställande permanent lösning. Därtill anser att vi att helt digitala stämmor har fler fördelar än att det minskar risken för smittspridning av covid-19. För många är det enklare att delta digitalt. Bland aktieägare är det t.ex. många som bor på en annan ort än orten där stämman hålls, och ett digitalt deltagande är ofta en förutsättning för att kunna delta. Dessutom är kostnaden för att arrangera fysiska stämmor ofta höga och digitala stämmor kan därmed ge en kostnadsbesparing. I är vanligtvis endast s.k. hybridstämmor tillåtna, dvs. möjlighet att delta i en stämma på distans, men själva stämman måste genomföras i en fysisk lokal. I länder som och är det möjligt att genomföra helt digitala stämmor. Det bör, också efter pandemin, vara möjligt att genomföra helt digitala stämmor även i . Regeringen bör därför utreda och återkomma med förslag på hur helt digitala stämmor i aktiebolag och ekonomiska föreningar kan möjliggöras permanent. I samband med det bör också frågan om poströstning övervägas samt om aktieägare ska tillskrivas rätten att delta digitalt i t.ex. stämmor för börsnoterade bolag.
mot · H8023759 · 2020-11-05 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:28 om tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av skatteutjämningen och tillkännager detta för regeringen. konstaterar i sin rapport som undersöker huruvida den kommunala inkomstutjämningen har negativa effekter på kommunernas tillväxt eller ej att det saknas evidens för att graden av utjämning i den kommunala inkomstutjämningen påverkar tillväxten i skattekraften negativt. Regeringen konstaterar att det är viktigt att det kommunalekonomiska utjämningssystemet uppdateras i takt med samhällsutvecklingen. Vidare anför regeringen att det därmed finns behov av att med jämna mellanrum se över utjämningssystemet. instämmer i rekommendation om att allsidigt och löpande analysera hur den kommunala inkomstutjämningen påverkar kommunernas tillväxt. Detta kan dock inte ske isolerat. Det finns behov av att mer återkommande analysera en större del av det kommunalekonomiska utjämningssystemet. kan konstatera att senast en utredning hade i uppdrag att se över den kommunala utjämningen var 2008 då den s.k. 08 tillsattes. menar att det är angeläget att genomföra en översyn av hela skatteutjämningen. Det nya kostnadsutjämningssystem som trädde i kraft är, om än en stor del av skatteutjämningen, enbart en del av en helhet. om tillväxthämmande incitament är ett viktigt bidrag till en bättre fungerande skatteutjämning men syftar enbart till att analysera en lite del av helheten. Skatteutjämningssystemet är viktigt för att upprätthålla likvärdighet i hela landet. ser vi betydande brister i dagens system. går stora delar av skatteutjämningen till tillväxtkommuner som i grunden har goda förutsättningar för en stark ekonomi. Därför finns behov av en översyn. vill se ett skatteutjämningssystem som vilar på en rad grundläggande principer. Dels bör systemet utgå från en garanterad servicenivå i hela landet. behöver det vara utformat så att det skapar incitament för företagande, jobb och tillväxt. Det måste löna sig för en kommun att göra reformer för att stärka företagsamhet och jobbskapande, snarare än att kommuner fråntas deras ansvar för sin ekonomiska politik. För många av landets glest befolkade kommuner är det dock uppenbart att det finns strukturella förutsättningar som gör det svårt att klara behovet av service utan ett system för skatteutjämning. Därför bör gleshet i högre grad beaktas inom ramen för utjämningssystemet. har vi sett hur regeringar har använt sig av en allt rikare flora av riktade statsbidrag. Detta urholkar i grunden det kommunala självstyret. Eftersom de riktade statsbidragen också måste sökas skapar det svårigheter för små kommuner med begränsade förvaltningsresurser att söka dessa bidrag. Som konstateras ovan var det som en utredning hade i uppdrag att se över den kommunala utjämningen. Det är därmed hög tid att på nytt genomföra en översyn av det kommunala utjämningssystemet.
mot · H8023760 · 2020-11-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:29 Pausad BNP-indexering för drivmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare sänkning av skatten på bensin och diesel och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår att den årliga BNP-indexeringen för skattesatserna på bl.a. bensin och diesel inte ska tillämpas för . Detta innebär att energiskatten endast ska räknas om med hänsyn till förändringar i konsumentprisindex. Förslaget medför att energiskatten på bensin, miljöklass 1, blir lägre per liter (ca per liter inklusive moms), jämfört med om skattenivån med BNP-indexering skulle gällt 2021. Energiskatten på diesel, miljöklass 1, blir på motsvarande vis lägre per liter (ca per liter inklusive moms). Anledningen till att regeringen vill pausa BNP-indexeringen, den s.k. överindexeringen, är att kvoterna i reduktionsplikten föreslås höjas , från dagens för bensin och från för diesel. ser positivt på att regeringen medverkar till en, om än ytterst begränsad, justering av skatten på bensin och diesel. anser dock att den sänkning som regeringen föreslår är långt ifrån tillräcklig. Skatten på bensin och diesel är för hög. Överindexeringen av skatten bör avskaffas helt och sammantaget bör bensin- och dieselskatten sänkas med per liter. Överindexeringen tillsammans med de årliga kraven på ökad inblandning av biodrivmedel leder till kraftigt stegrande drivmedelspriser. Den ökande inblandningen riskerar även att medföra en ökad bränsleförbrukning, då biodrivmedlet har väsentligt lägre energiinnehåll. För den som är beroende av bilen blir effekten inte enbart ett högre pumppris, utan också en ökad kostnad för fler liter drivmedel. har mycket höga drivmedelsskatter, och vi är ett land med långa avstånd där många behöver bilen för att få vardagen att fungera. Svenska företag som verkar på en internationell marknad blir också lidande av de höga drivmedelskostnaderna. Företagens konkurrenskraft minskar och viktiga jobbtillfällen går förlorade när skatterna pressas upp alltför högt. Även företag som verkar på den inhemska marknaden påverkas negativt av regeringens mobilitetsfientliga politik, bl.a. genom högre fordonsskatter. Därför är det olyckligt att skatten på bensin och diesel har höjts så pass mycket . Utsläppen från kol och fossila bränslen behöver minska. Men åtgärderna för att bekämpa utsläppen kan inte till största del bygga på åtgärder som innebär att stad ställs mot land. Klimatpolitiken ska vara effektiv och ta hänsyn till att livsvillkoren ser olika ut runt om i landet. Annars kommer den inte att få brett stöd. En oproportionerligt stor börda av de klimatpolitiska styrmedlen, såsom drivmedelsskatten, har lagts på enskilda människor som är beroende av bilen. För att det ska gå att leva och verka i hela landet, och för goda förutsättningar för jobb och tillväxt i hela , borde skatten på bensin och diesel sänkas med per liter. Boriana (M)
mot · H8023761 · 2020-11-09 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:31 till arbete efter nekad sjukpenning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur samordningen kan stärkas efter nekad sjukskrivning och tillkännager detta för regeringen. Alla ska kunna känna sig trygga vid sjukdom, såväl långvarig som kortvarig. Det är därför avgörande att vi via sjukförsäkringssystemet ser till att alla människor har en försörjning ifall de till följd av sjukdom saknar arbetsförmåga. Sjukförsäkringen måste även vara aktiv och anpassad efter den sjukskrivne. Bara så kan fler komma tillbaka till arbetslivet . Allt detta ställer stora krav på ansvariga politiker: Ett löpande reformarbete krävs för att socialförsäkringssystemet i varje tid ska kunna leverera trygghet och lyhördhet mot den enskilde, som skattebetalarnas pengar används rättssäkert och effektivt i linje med den arbetslinje som har tjänat väl. Mot bakgrund av detta arbetar vi i Liberalerna för att arbetssätt genomgår ett större reformarbete. Dagens försäkringskassa brottas återkommande med ett lågt förtroende från allmänheten. Detta är inte hållbart. Därför har Liberalerna lagt två motioner där nya tag efterfrågas: motion 2020/21:3269 Ett reformerat arbetssätt för samt motion 2020/21:3229 Sjukvården framåt. På bord ligger nu därför flera viktiga steg mot ett bättre fungerande sjukförsäkringssystem. Hit hör förslaget att utreda ett reformerat arbetssätt för genom utökat samarbete mellan sjukvården och (Finsam). Det är också med detta för ögonen som vi tar del av regeringens skrivelse angående om vägen till arbete efter nekad sjukpenning. En del i granskning har gällt information till sjukskrivna i samband med avslagsbeslut och övergången från till Arbetsförmedlingen vid omställning. Särskilt relevant är även arbete med försäkrade som går in i s.k. omställning. Granskningen visar bl.a. att det finns brister i erbjudande om omställningsmöte. Enligt granskning brister även informationen från myndigheten på så sätt att försäkrade inte alltid får del av viktiga fakta, samt att kommunikationen med inskrivna med funktionsnedsättningskod brister. På detta svarar regeringen i generella ordalag att granskningen kommer att ligga till grund för det fortsatta arbetet. Mer konkreta besked behövs dock mot bakgrund av de brister som uppdagats kombinerat med låga förtroende redan i utgångsläget. Därför bör tillkännage för regeringen att en utredning bör tillsättas om hur samordningen efter nekad sjukskrivning kan stärkas. En sådan utredning bör i första hand överväga förbättrade arbetssätt i kontakten mellan , sjukvården, arbetsgivare och Arbetsförmedlingen. ska vara en partner för de sjuka i arbetet för att komma tillbaka. Så är inte fallet , vilket bl.a. understryks av granskning. Gulan Avci (L)
mot · H8023767 · 2020-11-18 00:00:00 — Motion till 2020/21:3767
mot · H8023770 · 2020-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:42 Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv avslår proposition 2020/21:42 Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv. När nu ska införa EU:s nya vapendirektiv riskerar vår lagstiftning att gå betydligt längre än vad EU faktiskt kräver. har varit tydliga med att vi inte kommer att medverka till att införa några onödiga regler i vapenlagstiftningen som försvårar jägarnas möjlighet att bedriva jakt och sportskyttars möjlighet att utöva sin sport. uppfyller den svenska lagstiftningen många av de krav som ställs i vapendirektivet. Att införa nya krav utöver de EU-gemensamma bidrar till ökad administration och ökat regelkrångel för de som innehar vapen för jakt och och riskerar att leda till ökade handläggningstider hos redan överbelastade myndigheter. ska naturligtvis följa gemensamma EU-regler men att regeringen gång på gång återkommer med förslag som i olika delar går längre än vad direktivet kräver är obegripligt när förslagen så tydligt saknar stöd i . Fyra gånger har regeringen exempelvis tagit fram olika förslag avseende reglering av vapenmagasin som går längre än vad kräver och regeringen väljer fortfarande att inte utnyttja undantaget från märkning av historiska vapen som finns i direktivet för att nämna två tydliga exempel. utgångspunkt är att ändringsdirektivet ska implementeras så att det fyller sitt syfte och där ingår inte att lägga ytterligare restriktioner på lagliga vapenägare. borde aktivt skydda svenska jägares och skyttars intressen när ändringarna till följd av ändringsdirektivet till EU:s vapendirektiv genomförs i svensk lag. Jakt utgör en viktig del av den svenska viltförvaltningen och i sportskyttet finns en folkrörelse som engagerar många och som dessutom har starka kopplingar till både totalförsvaret och idrottsrörelsen. Det är värden som vill skydda. Eftersom förslagen i propositionen på flera punkter är mer långtgående än vad som krävs för att implementera ändringsdirektivet anser att bör avslå propositionen.
mot · H8023774 · 2020-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:42 Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv avslår proposition 2020/21:42. röstade redan på EU-nivå nej till det vapendirektiv som regeringen nu vill införa. Vår kritik har genomgående handlat om att direktivet inte uppfyller de krav på proportionalitet och rättssäkerhet som krävs, samt i första hand slår mot laglydiga vapeninnehavare i stället för den organiserade brottsligheten. Kritiken går igen när förslaget nu läggs fram som en proposition för att implementeras i svensk lagstiftning. menar att regeringens förslag, trots justering, alltjämt går längre än vad direktivet kräver, exempelvis vad gäller regleringen av löstagbara magasin. Vi invänder också mot den omklassificering av skjutvapen och ammunition som följer av direktivet. Vi ser också en rättslig tillämpningsproblematik då såväl ljuddämpare som löstagbara magasin är svårdefinierade. En invändning som även Lagrådet tidigare uppmärksammat. Beskrivningen i propositionen av ljuddämpare och vapenmagasin som en säkerhetsrisk är inte verklighetsförankrad. Ljuddämpare och vapenmagasin utgör i sig ingen säkerhetsrisk. Att löstagbara magasin blir tillståndspliktiga motverkar inte våldsbrott. Däremot innebär införandet av en sådan tillståndsplikt ökad byråkrati och praktiska problem. Svensk reglering av skjutvapen och ammunition håller internationellt sett en hög skyddsnivå. De förändringar som föreslås kommer att innebära ökad byråkrati och ökade kostnader för enskilda vapeninnehavare och ändå skjuta förbi målet med lagstiftningen – att sätta stopp för illegala vapen. Förslaget innebär också att laglydiga medborgare riskerar att begå brott med fängelse i straffskalan för att man råkar ha ett gammalt magasin liggande på vinden, eller har kvar ett gammalt magasin från ett vapen som man inte längre äger. Det är inte rimligt. Därför yrkar vi avslag på regeringens proposition.
mot · H8023775 · 2020-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:42 Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv avslår proposition 2020/21:42 Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv. röstade emot EU:s vapendirektiv när det behandlades i . Vi gjorde det eftersom även om vi visserligen anser att det finns ett behov av att skärpa lagar och kontroll av vapen inom EU, kommer vi inte att komma åt kriminella och terrorister genom att ge oss på de legala vapnen. Däremot är det ett enkelt sätt att försöka visa sig handlingskraftig. Svenska jägare och sportskyttar är laglydiga personer som skulle rätta sig efter nya lagar: Därmed skulle man kunna påstå att avsedd effekt är uppnådd, som inget gjorts för att hindra kriminellas och terroristers tillgång på vapen. En del i vapendirektivet var förstås bra, såsom möjligheten att destruera vapen och åtgärder som kan förhindra att vapen som är lagliga i en del av EU eller vårt närområde byggs om till vapen som är dödliga, antingen i eller innan de smugglas in hit. Emellertid var förslaget alldeles för inskränkande i andra frågor för att vi skulle kunna stödja det i . Regeringens hantering av frågan i väcker också frågor, liksom hur den hanterats . Vid varje förslag som regeringen lägger fram, oavsett hur inskränkande, har regeringen hävdat att det är en minimiimplementering. Justitieministern lovade också att inte gå vidare med magasinsreglering i debatten om interpellation 2017/18:510 . Kanske berodde det löftet endast på närheten till valdagen, för nu behandlar vi återigen en proposition som vill reglera magasinen. Detta har hänt förut. Till exempel försökte regeringen reglera magasin i proposition 2019/20:58, trots obefintligt underlag. I följdmotionen från och , 2019/20:3465, föreslogs en alternativ lösning för reglering av magasin som inte hade inskränkt någon och som vore mycket snabbutredd. Regeringen har emellertid avfärdat det förslaget och fortsätter med sin överimplementering av vapendirektivet. Det tänker vi inte acceptera. Därför yrkar vi avslag på propositionen. anser att det är en avsevärd skillnad mellan den som handhar ett legalt vapen och den som handhar ett illegalt vapen. Denna skillnad görs dock inte tydlig i lagstiftningen. Vi anser att det borde förändras. Det är en väsentlig skillnad på det stränga tillståndssystem för jaktvapen, sportskyttevapen och samlarvapen som finns i och på den illegala importen eller tillverkningen av vapen som används i kriminella konflikter. Det bör också avspeglas i lagstiftningen. Skånberg (KD)
mot · H8023776 · 2020-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2020/21:42 Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv avslår proposition 2020/21:42 Genomförande av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv. EU:s vapendirektiv har plågat både jakt- och sportskytterörelsen men även i flera vändor. Gång på gång återkommer regeringen med förslag som skulle innebära en överimplementering av de krav direktivet ställer. Det är förvisso angeläget att de krav som ställer och som åtagit sig att följa efterlevs, men det saknas skäl att gå utöver vad kräver, till laglydiga medborgares nackdel. Vapenfrågorna är bland de mest eftersatta i regeringens agerande. har och återkommande tillkännagivit vittgående åtgärder för att förenkla och förbättra reglering och i förlängningen förutsättningarna för svenska jägare och sportskyttar. Det bör anses anmärkningsvärt att regeringen, i stället för att följa dessa tillkännagivanden, återkommande lägger fram förslag som i vissa fall strider direkt mot dessa tillkännagivanden, och förväntar sig stöd. Det har även förekommit att individer anställda av regeringen förespråkat att det nu är upp till att lagstifta, då inte accepterar regeringens försök till överimplementering. Även detta torde vara en anmärkningsvärd inställning då både utredningsmakten och resurserna på departementen ligger under regeringen. Det torde således även framgent vara regeringens uppdrag och skyldighet att både genomföra påkallad lagstiftning och iaktta tillkännagivanden. Propositionen som ligger på bord går utöver vad ändringsdirektivet kräver i flera aspekter, samt strider i vissa fall mot tidigare tillkännagivanden från . Bland dessa är förslag till reglering av vapenmagasin, reglering av ljuddämpare och att ändringsdirektivet ska implementeras på en miniminivå. Då innehållet i propositionen inte följer vad tidigare tillkännagivit gällande miniminivå bör den avslås. Per (SD)