mot · H802831 · 2020-10-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör beakta inrättandet av ett kärntekniskt centrum i och tillkännager detta för regeringen. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Det är ett djärvt och viktigt mål som regeringen har satt upp som kräver handling. måste ha kapacitet och kompetens för att möta detta och andra högt uppsatta miljömål som vi värnar jobben och välfärden, och därmed även vår energiintensiva industri. Fortsatt drift av svensk kärnkraft är en nödvändighet för att klara denna brådskande uppgift. Genom energiöverenskommelsen är fortsatt drift av svensk kärnkraft en självklar del av svensk energipolitik. Men det kräver att fortsatt ska vara världsledande i frågor kring kärnteknik och strålsäkerhet. Säkerheten är A och O. () har på uppdrag av regeringen utrett förutsättningarna för att upprätthålla en nationell kompetens inom myndighetens ansvarsområde, inom den egna myndigheten såväl som hos övriga relevanta aktörer i . SSM har konstaterat att det nationella kompetensförsörjningssystemet inom strålsäkerhetsområdet behöver stärkas, såväl för att möta dagens behov av kompetens som för att täcka behoven . Liknande slutsatser har presenterats av i en rapport från . Rådet har pekat på behoven kopplade till forskning inom kärnteknik och strålsäkerhet. I grunden handlar det dels om att möjliggöra att ska kunna bli världens första fossilfria välfärdsnation, dels om att försäkra sig om att vårt arbete omfattas av ett kvalificerat svenskt säkerhetsarbete. Därför bör ett nationellt kärntekniskt centrum inrättas för att såväl fokusera som samordna forskning, utveckling och kompetensförsörjning. är en av kärnkraftskommuner. Sedan ett halvt sekel bedrivs kärnteknisk verksamhet i kommunen. Kraftindustrins nuvarande planer innebär att sådan verksamhet kommer att pågå i ytterligare . Reaktor 3 ska köras minst till 2045, mellanlagret Clab och den planerade inkapslingsanläggningen behövs i drift minst till 2065 och därefter följer för avveckling och omhändertagande av rivningsavfallet. Nya kärntekniska verksamheter kan tillkomma. , , har beviljat till steg 1 i projektet , vars mål är att i kommande steg bygga en forskningsreaktor vid Simpevarp i . Dessutom finns i ett centralt lager för använt kärnbränsle (Clab) och Äspölaboratoriet för forskning och utveckling av teknik för slutförvaring av använt kärnbränsle. Inne vid centralortens hamn ligger SKB:s kapsellaboratorium för utveckling av tekniken för inkapsling av använt kärnbränsle. Det går att med fog hävda att utgör ett kärntekniskt centrum med bred och kvalificerad verksamhet inom en rad kärntekniska områden. En central plattform för att attrahera och utveckla ny verksamhet till kommunen är de anläggningar, resurser och kompetenser som är knutna till företagen liksom de långsiktiga planerna inom nuvarande kärnkrafts- och kärnavfallsprogram. Det som kännetecknar uppsättningen av verksamhetsområdena i är dels bredden över alla delar av den så kallade kärnbränslecykeln från drift av reaktorer till forskning om slutförvaring, dels att såväl industriell tillämpning som grundläggande forskning täcks in. Det utgör en styrka för att ingå i ett system för såväl kompetensförsörjning som erfarenhetsutbyte, utveckling och forskning inom kärnteknik och strålsäkerhet. Mot bakgrund av ovanstående och det uppenbara behov som finns för att erforderlig kompetensförsörjning inom kärnteknik och strålsäkerhet ska säkras, pågår ett arbete där industri och akademi gemensamt arbetar för inrättandet av ett kärntekniskt centrum i . Arbetsgruppen inkluderar representanter för fyra välrenommerade svenska aktörer: KTH, OKG, Uniper och SKB, varav ingen har sin bas i och län, men framhåller som det naturliga valet. Detta kärntekniska centrum skulle vara till gagn för . Den svenska staten är en given medspelare i detta. Regeringen bör därför beakta och stödja inrättandet av ett kärntekniskt centrum i .