mot · H8023637 · 2020-10-06 00:00:00 — Behov av sjukvård är ej statiskt – folkhälsa kräver ständig analys Hälsofrämjande perspektiv och jämlik hälsa Genusperspektiv på vården – behovet av jämställd vård Vården i sig kan bli mer hälsofrämjande Fysisk aktivitet på recept Kultur och natur på recept Att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa Vårdens viktiga roll vid våld i nära relationer För minskad psykisk ohälsa hos unga Stärkt elevhälsa, första linjens psykiatri och mål om köfri barn- och ungdomspsykiatri Särskilda insatser för unga vuxna Undervisning för psykisk hälsa Minskat tvång inom psykiatrin Fysisk och psykisk vård måste hänga ihop Att uppmärksamma särskilda sjukdomsförlopp och sjukdomar 1177, en källa till kunskap som kan utökas Oberoende information om komplementära och alternativa metoder Teamarbete och bättre användning av olika yrkeskompetenser Utöka förskrivningsrätt och rätt att sjukskriva till fler yrkesgrupper Tillgång på personal och personalens villkor och arbetsmiljö Stärk patientens ställning och roll som medproducent av vård Digitala lösningar och AI Missbruk – en angelägenhet för vården Tänder som en del av kroppen Tillgång till hjälpmedel och andra specifika insatser Närståendes roll och behov av stöd En patient- och brukaranpassad vård och vikt av patientsäkerhet Svensk sjukvård som exportområde ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att tänka långsiktigt, resurssmart och utifrån en medveten försiktighetsprincip och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fortsatt analysera förslagen från Kommissionen för jämlik hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en folkhälsolag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om genusperspektiv i vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att alla regioner öppet redovisar hur jämställd vården är, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att könsuppdelad statistik finns tillgänglig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat behov av individanpassad vård för att utveckla bemötandet i vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka vårdens likarättsarbete och antidiskrimineringsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att utveckla hemsjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gränsdragningsproblematik för svårt sjuka människor som får vård i hemmet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att vården blir mer hälsofrämjande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av dietister i vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fysisk aktivitet på recept och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en översyn av högkostnadsskyddet i syfte att inkludera en lösning för subventionering av fysisk aktivitet på recept och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kultur och natur på recept och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter att få samtalsterapi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omvänt kravförhållande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylsökande och EU-migranter ska ha rätt vända sig till enheter för traumarelaterad psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppdrag till NASP och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att utsatta familjer där risken för psykisk ohälsa är högre alltid ska kunna erbjudas stöd och förebyggande insatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Rinkebymodellen som positivt exempel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av utvecklad samverkan mellan skola, socialtjänst och den allmänna hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att lära av goda exempel, såsom skotska modellen Girfec, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samordnad individuell plan (SIP) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samlokalisering som framgångsfaktor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om barn som befinner sig i utsatta livssituationer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samhället behöver vara konstruerat så att det passar barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda insatser för unga vuxna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om undervisning i psykisk hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat tvång inom psykiatrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fysisk och psykisk vård måste hänga ihop och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om privata sjukförsäkringar och vikten av att vi inte får ett A- och ett B-lag i vården, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digitala lösningar bör synkroniseras på ett sätt som passar individen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunskapen om och bemötandet av personer med diffusa symptom behöver förbättras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stressmottagningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att tillgängligheten till vård förbättras i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av etikombud i vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av öppna och transparenta kvalitetsdata på 1177 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det är dags att , likt och , får ett system för obunden information om s.k. KAM-vård, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av teamarbete och bättre användning av olika yrkeskompetenser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att framtidens primärvård bör ha ett mer formellt ansvar för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur en möjligt ökad förskrivningsrätt för specialistutbildade sjuksköterskor och fysioterapeuter kan ske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i lämpligt sammanhang se över möjligheten att fysioterapeuter och psykologer i likhet med läkare får möjlighet att skriva intyg för sjukskrivning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om psykologer och tvångsvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlossningsvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behoven av utökning av platser på läkarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av att undanröja flaskhalsar i systemet för de som utbildar sig och ska bli specialistläkare, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en möjlig pool för vikarierande personal i offentlig regi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av patienttillvända system för att ta emot synpunkter och vikten av vardagsforskning och utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att patientens ställning och rättigheter bör öka i hälso- och sjukvården samt att patienten bör ses som medproducent till sin egen hälsa, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om biverkningsrapportering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om digitala lösningar och AI och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om apotekens roll i det hälsofrämjande arbetet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om antibiotikaresistens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av mer nära samarbete där individen självklart är i centrum, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behandlingen inom beroendevården bör övertas av regionerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om steg i riktning mot det som anförs om tänder som en del av kroppen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgång till hjälpmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om radikalt olika regler om hjälpmedel vid sjukdomstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om radikalt olika regler vid IVF-behandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om radikalt olika regler för vård vid könsdysfori och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om närstående och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en patient- och brukaranpassad vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om patientsäkerhetsforskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om svensk sjukvård som exportområde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljökrav i läkemedelstillverkningen och tillkännager detta för regeringen. Frågor som rör hälsa, vård och vikten av nära och tillgänglig vård på ett människovänligt sätt har alltid varit en mycket viktig del av politik. Den gröna samhällsanalysen bygger på en helhetssyn – allt hänger ihop och är beroende av varandra. solidariteter kan uttryckas trefaldigt: solidaritet med djur, natur och det ekologiska systemet, solidaritet med kommande generationer, solidaritet med världens alla människor. Helhetssynen när det gäller vård och det som gör oss människor friska är en helt central fråga. Allt vi gör i samhället förstärker eller försvagar direkt eller indirekt människors hälsa. Vi vill också lyfta fram ett personcentrerat förhållningssätt, vilket innebär att man ser till hela personen, involverar personen i hans eller hennes egen vård och anpassar vården efter den enskilde personens behov och förutsättningar. Alltså – på samma sätt som vår samhällssyn bygger på att allt hänger ihop bygger även vår syn på personen som behöver hälso- och sjukvård på en helhetssyn. I denna motion lyfter vi vår övergripande hållning och förslag, som till en del även återfinns i det hälso- och sjukvårdsprogram som partiet tog fram 2018. Behov av sjukvård är ej statiskt – folkhälsa kräver ständig analys Människor kommer alltid råka ut för olyckor och sjukdomstillstånd och kommer därmed alltid behöva vård som lindrar och botar. Däremot är det aldrig statiskt i ett samhälle hur behoven ser ut. Införda krav på bilbälten, hastighetsgränser, krav på nykterhet i trafiken, krav på att bära cykelhjälm eller reflexer minskar antalet olyckor drastiskt. Att inse rökningens koppling till cancer satt från början långt inne, men är i det allmänna medvetandet och rökförbudet på krogar och senare även på uteserveringar har tagits emot med acceptans. Det innebär i sin tur ett stort antal minskade skador och sjukdomstillstånd både för rökare och för de som fått i sig röken passivt. Att motion har en stor inverkan på vår hälsa har länge varit en kunskap. har , överläkare i psykiatri, också på ett lättfattligt sätt som väckt intresse visat dess koppling till hjärnans aktivitet. Att miljögifter och utsläpp av olika slag påverkar vår hälsa är begripligt, men det kan vara svårare att se vilka hälsoskador och sjukdomar som de ger om verkan är långsiktig. Därför är en grön grundhållning att man ska verka förebyggande. Skadliga ämnen kommer skada människor och miljö, och därför bör de också minimeras. Forskning pågår ständigt kring vad som orsakar cancer och andra sjukdomar. När orsaker hittas och/eller läkemedel utvecklas kan det slå om behoven i sjukvården i ett slag, så även samhällskostnaderna. En av vår tids utmaningar är de höga sjuktalen för psykisk ohälsa som i stor utsträckning är stressrelaterad. Den dag då vi hittat bot för alzheimer, schizofreni, cancer, parkinson m.fl. sjukdomar kommer behoven i vården att ställas om radikalt. Som vi sett kan dock även nya sjukdomar göra det. Det senaste årets dramatiska utveckling som covid-19 medverkat till har ställt många frågor på sin spets. Det har handlat om beslutsfattande i akuta skeden på områden som varit nya för oss i . Det i sin tur har satt fingret på frågor som medarbetares arbetsvillkor, vårt sätt att samarbeta mellan olika nivåer i vårt samhälle och hur beslut och riktlinjer får genomslag. Det har också berört vår beredskap i stort. Vikten av att vi måste öka vår beredskap radikalt är nog alla ense om. ”Just in time”-strategin har visat på sin otillräcklighet. Vi måste ha beredskapslager av läkemedel och sjukvårdsmateriel som försörjer oss i olika potentiella krislägen. Det måste nå hela befolkningen, och förmodligen bör vi som land dra lärdom av på det området. För oss gröna är detta helt följdriktigt. Att tänka långsiktigt, resurssmart och utifrån en medveten försiktighetsprincip är väldigt angeläget inom alla områden, inte minst inom vården. Det finns all anledning att tro att nya pandemier är att vänta. Inte minst på grund av klimatförändringar som när permafrost smälter kan väcka nya okända virus till liv. Givetvis kan även andra kriser uppstå som vi måste ha beredskap för. Covid-19 har också ökat kunskapen om vektorburna sjukdomar och till viss del tropikmedicin som kan komma att spela en större roll framöver. En mer positiv erfarenhet från covid-19 är roll. har alltid värnat folkhälsoperspektivet på grund av dess bredd och förebyggande funktion. om har det blivit tydligt hur viktigt det varit och är att de rekommendationer som görs bygger på en bred folkhälsokunskap från olika områden. Särskilt den del som har handlat om att befolkningen blir införstådd i problematiken, hur vi kan skydda oss och varför, och kan agera utifrån det i olika situationer är det absolut viktigaste. Vi hoppas att denna lärdom i sig kan få återverkan även på andra områden. Det handlar om de större livsbetingelserna kopplat till miljö, klimat och värnande av biologisk mångfald. Att vi som människor förstår hur det hänger ihop och vad vi kan påverka med våra val. Men även hur vi som människor kan hålla oss så friska som möjligt och på så vis minska risken för sjukdom i den mån det går att undvika. Hälsofrämjande perspektiv och jämlik hälsa I början av förra mandatperioden tillsattes Kommissionen för jämlik hälsa. Det övergripande uppdraget byggde i sin tur på ett WHO-initiativ ”Closing the gap in a generation” och handlar om hur vi minskar hälsoklyftorna inom en generation. kan man se att dödligheten ser helt olika ut i olika grupper av befolkningen. Mellan och är det , men städerna har stora skillnader i både hälsa och överlevnad. Ett klassiskt exempel är också de jämförelser som gjorts mellan olika stopp på en och samma tunnelbanelinje i . Där har man kunnat påvisa att medellivslängden för invånarna som bor längs linjen skiljer sig med . Människor som bor där har olika förutsättningar. Skillnader i hälsa finns mellan män och kvinnor, utrikesfödda och svenskfödda, personer med funktionsnedsättning och utan. Det finns olika skärningar och jämförelser att göra, men poängen är att skillnaderna måste upphöra, samhället måste utformas så att förutsättningarna för hälsa blir jämlika. Visst har individer alltid en egen vilja och ett eget ansvar, men förutsättningarna skiljer sig åt. Det är det som är folkhälsoperspektivet. Bredden på förslag som kommissionen la fram berör olika områden. Vi anser att det är angeläget att ta fasta på förslagen i sin helhet och den analys som görs och fånga upp det som återstår av arbetet och dess förslag. Vikten av att fortsätta analysera förslagen från kommissionen för jämlik hälsa vill vi ge regeringen tillkänna. Folkhälsoperspektivet hjälper i mycket hög grad till med att minska risken för sjukdomar och sjukdomstillstånd på både kort och lång sikt och är därför också direkt relaterat till hur vårt behov av sjukvård ser ut. Perspektivet behöver finnas med på såväl statlig och regional som nivå. Som exempel har dragit igång en satsning på ”förstärkt geografiskt hälsouppdrag” där vården arbetar tillsammans med andra aktörer i lokalsamhället för att främja hälsa. Hälsopedagoger har anställts som arbetar tillsammans med sfi, skolor m.m. för att identifiera behov av hälsosatsningar som kan inspirera och ge kunskap i ett tidigt skede. anser att , likt övriga länder i , behöver en folkhälsolag, ett regelverk som tydligare än klargör hur ansvaret för folkhälsoarbetet ser ut på lokal, regional och statlig nivå. Ju klarare det är för politiker, tjänstemän och invånare, desto mer sannolikt att folkhälsoperspektivet och folkhälsoarbetet kommer lyftas fram mer och få större genomslag. Kommissionen för jämlik hälsa skriver också i sitt slutbetänkande om behovet av ett sådant klargörande och föreslår en utredning som vill se över om existerande ansvarsområden är tillräckliga eller om en folkhälsolag bättre kan bidra till målet om en god och jämlik hälsa. Genusperspektiv på vården – behovet av jämställd vård Det är under all kritik att det fortfarande finns skillnader i mäns och kvinnors tillgång till vård, skillnader som kan ta sig uttryck i exempelvis olika långa väntetider och olika tillgång till högkvalitativa behandlingar eller läkemedel. Till exempel visar studier att kvinnor i lägre utsträckning än män får tillgång till bra vård vid hjärtinfarkt, eftersom kvinnor ofta visar annorlunda symptom än män och i större utsträckning skickas hem igen, medan männen blir inlagda. Man har även sett att kostnaden för en mans hjärtinfarkt i genomsnitt är högre än en kvinnas. Män har större chans än kvinnor att få vård på en strokeenhet när de drabbats av en stroke, trots att dödligheten i stroke är högre bland äldre kvinnor. Nya, dyra medicinska teknologier och läkemedel används i högre utsträckning först på medelålders män. Undersökningar har även visat att vårdpersonalens föreställningar och uppfattningar om kvinnor och män har en påverkan på hur man bemöts i vården. Till exempel ordineras kvinnor oftare psykofarmaka och ges livsstilsråd, medan män ordineras laboratorieprov och röntgen. Ojämställdheten i vården tar sig även uttryck i att vård som riktar sig till kvinnor alltför ofta prioriteras lägre än vård som riktar sig till män. Ett exempel på detta är endometrios. Trots att sjukdomen beräknas drabba av alla kvinnor i fertil ålder är kunskapen om sjukdomen generellt låg och patienters symptom tas ofta inte på allvar, vilket har gjort att det tagit i genomsnitt 7–innan korrekt diagnos ställts. Jämställd vård innebär inte att vården alltid ska vara likadan för kvinnor och män. Kvinnors och mäns kroppar är inte lika, de får inte alltid samma symptom och svarar inte likadant på behandling. Men likt samhället i stort utgör mannen i vården, i allt från diagnostisering till medicinering. drabbas kvinnor i större utsträckning av läkemedelsbiverkningar. Att tillgången till vård och behandling inte är lika oavsett kön är oacceptabelt. vill att alla regioner öppet redovisar hur jämställd vården är och säkerställer att könsuppdelad statistik finns tillgänglig. Det kan handla om hur köerna till och kvaliteten i kvinnosjukvården ser ut och om hur vården arbetar för att göra hälso- och sjukvården mer jämställd. Vården måste bli bättre på att synliggöra skillnaderna som finns i hur resurser fördelas mellan könen samt vilka könsmönster som framträder. ser ett behov av att alla regioner stärker sitt likarättsarbete. Precis som i samhället i stort återfinns traditionella könsmönster inom vården, vilket påverkar såväl bemötandet inom vården som dess utbud. utgör jämställd hälsa regeringens femte jämställdhetspolitiska delmål, vilket är viktigt. Under förra mandatperioden –2018 bidrog i regeringen bland annat med satsningar för att stärka förlossningsvården och kvinnors hälsa i övrigt, bland annat med stora budgetförstärkningar. fick i uppdrag och har tagit fram nationella riktlinjer för endometrios. Avgiftsfri mammografi har införts i alla landsting och alla preventivmedel som ingår i läkemedelsförmånerna har blivit avgiftsfria för kvinnor . En stor satsning har gjorts på psykiatri och psykisk hälsa, vilket har potential att bidra till att minska sjukskrivningar, som är vanligare bland kvinnor än män. vill satsa på bättre kvalitet och tillgänglighet i vården genom att bygga ut primärvården. Att en primärvårdsreform ska införas är också en viktig punkt i januariavtalet. Propositioner är lagda och kommer följas av fler. De bygger i huvudsak på det arbete som gjorts av utredare i utredningen ”God och nära vård”. Det har alltid varit en central fråga för att vården finns nära människor och vi är glada över den förändring som kommer att ske. Rätten till fast läkarkontakt är också en fråga som ingår i januariavtalet och något länge drivit. Det kommer att innebära en stor trygghet för den enskilde. Givetvis ska en bred fungerande specialiserad vård och högspecialiserad vård fungera parallellt, men basen med specialistläkare i allmänmedicin och teamarbete kan fungera mycket bättre än vad det gör på många håll. Den nära vården kan också innebära att ha tillgång till en väl fungerande digital vård. Bland annat finns flera goda exempel från och där digitalisering använts inom primärvården för att stärka den nära vården. Hemsjukvården behöver utvecklas och hembesök ska kunna göras för att undvika att sjuka skickas mellan sjukhus och särskilt boende eller sitt hem. För detta behövs förbättrat läkarstöd och ökad kompetens inom den kommunala hemsjukvården. kan den vård som ges i hemmiljö vara avancerad, såväl medicinskt som psykosocialt. Resultaten är ofta mycket bra och vi anser att omfattningen av olika typer av hemsjukvård behöver öka. Det är viktigt att stärka det strukturella patientsäkerhetsarbetet i takt med att fler vårdas hemma. Detta arbete behöver ske i bred samverkan med patientorganisationer och med kommuner. It-lösningar kommer att betyda mycket även på detta område. För att minska skillnaderna i hälsa krävs att vården erbjuds rättvist oavsett kön, ålder eller socioekonomisk situation. Det håller på att utvecklas en rad viktiga arbetssätt i landet med koppling till hemsjukvård. I har fungerande och bra hemsjukvårdsavtal t ex gjort att covid-19 spridits i mycket mindre utsträckning. Ett annat exempel är där man har ett särskilt mottagande för äldre och personer med komplexa vårdbehov.