mot · H8022957 · 2020-10-06 00:00:00 — Det ska vara tryggt att leva och bo i hela . Fler uppklarade brott och effektivare utredningsarbete vill att fler brott ska utredas och upp. Det finns flera möjligheter att på förhand avsluta eller besluta att inte inleda en brottsutredning. Direktavskrivning innebär att polisen skriver av ärendet och inte inleder någon förundersökning. Förundersökningsbegränsning innebär att brottsutredningen begränsas till att endast omfatta vissa brott. Slutligen finns även möjlighet till s.k. åtalsunderlåtelse, som innebär att brottet utreds men inte leder till något åtal. Det är inte rimligt att en så stor andel av alla brottsutredningar läggs ned . Möjligheterna till direktavskrivning, förundersökningsbegränsning och åtalsunderlåtelse bör därför begränsas, särskilt i fall där det finns ett tydligt brottsofferintresse. Förutsättningarna att klara upp brott och utdöma straff försvåras i många fall av den tydliga tystnadskultur som ofta har mycket stor betydelse i kriminella kretsar. anser att detta måste motverkas och är därför för införandet av ett kronvittnessystem. har i flera sammanhang kritiserats internationellt för långa häktningstider och det stora antalet häktade med restriktioner. Det är angeläget att komma till rätta med detta. En häktad person är alltjämt oskyldig. Det frihetsberövade tillståndet som häktning utgör är därmed en mycket ingripande åtgärd mot den enskilde. Staten har därmed ett ansvar att säkerställa att det brottsutredande arbetet effektiviseras och att de brottsbekämpande myndigheterna har de utredningsresurser som krävs för att snabbt och effektivt utreda misstänkta brott och hålla nere häktningstider och behovet av restriktioner. Unga som begår brott Utvecklingen med unga som begår allt allvarligare brott är mycket oroande. tar utvecklingen på största allvar. Unga vuxna har samma rättigheter och skyldigheter som andra myndiga medborgare i . Dessa måste ta ansvar för sina handlingar. välkomnar därmed att regeringen hörsammat kravet på att den s.k. straffrabatten för unga återfallsförbrytare och unga som har begått grova brott ska tas bort och emotser att ett sådant lagförslag skyndsamt läggs fram för . ser också positivt på att , efter skärpande skrivningar på initiativ, beslutade införa den nya påföljden ungdomsövervakning. anser dock alltjämt att det i någon mån är oklart vad som ska gälla i de fall den unge missköter ungdomsövervakningen och att detta borde förtydligas. Det straffrättsliga ansvaret för att förmå en minderårig att begå brott måste skärpas och göras tydligare. Det ska inte vara en framkomlig väg att utnyttja en ung person för att begå brott. Dels för att brottet i sig naturligtvis är förkastligt, men också för att ett sådant förfarande leder in en ung människa i kriminalitet. Regeringen har, efter tillkännagivande från och efter att frågan varit uppe i samband med de blocköverskridande diskussionerna om gängkriminalitet, tillsatt en utredning som ser över en ändring av lagstiftningen beträffande bevistalan. Bevistalan blir aktuell i de fall den som misstänks för gärningen är och därmed inte straffmyndig. Då genomförs ingen förundersökning och inget åtal väcks. Genom en bevistalan blir det ändå möjligt att utreda vad som hänt och vem som ligger bakom gärningen. väcks bevistalan bara på begäran av socialnämnden, eller barnets vårdnadshavare. För att bevistalan ska väckas ska den åklagare som handlägger begäran också göra bedömningen att en bevistalan krävs ur allmän synpunkt. har länge ansett att det ska vara möjligt för åklagaren att fatta ett eget beslut om att väcka bevistalan, utan att någon begäran om detta framställs. Enligt vår mening bör bevistalan regelmässigt också väckas i de fall det handlar om dödligt våld eller grova sexualbrott. Detta av respekt för brottsoffret som har ett berättigat intresse av att få händelsen utredd, men också med hänsyn till att även den unge som misstänks för gärningen kan ha ett starkt intresse av en utredning för att rentvå sitt namn från felaktiga anklagelser. emotser att regeringen lägger fram ett förslag till som innebär att det blir lättare att väcka bevistalan och att sådan talan väcks regelmässigt vid allvarligare gärningar. Kriminalvård, häktning, fängelse och möjligheterna att lämna ett kriminellt liv Kriminalvården har en viktig roll i att stärka arbetet med att förebygga återfall i brott. Det gäller både yngre och äldre brottslingar. Kriminalvårdens nuvarande arbete med att förstärka dömdas möjlighet att under verkställigheten på olika sätt knyta an till arbetsmarknaden och att slussas ut på ett bra sätt, måste förbättras. Likaså arbetet för att förhindra att skulder uppstår för den intagne under häktnings- och verkställighetstiden. Allt för många intagna beskriver hur enklare praktiska problem som obetalda räkningar eller försening med hyran under häktnings- och verkställighetstiden ofta får allvarliga konsekvenser som försvårar anpassningen och utslussningen i samhället. Detta är inte rimligt och måste motverkas. Vi vet att överbelagda anstalter är ett stort problem. Brist på fängelseplatser leder till stora påfrestningar både för de intagna och för personalen och påverkar det återfallsförebyggande arbetet negativt. Arbetet med utbyggnaden av anstalter och arbetet med att motverka överbeläggning är därför viktigt. Platsbrist får aldrig vara en anledning att ge avkall på allmän säkerhet. anser att utländska medborgare med ett fängelsestraff , och som inte kommer att ha uppehållstillstånd i efter avtjänat straff, som huvudregel ska avtjäna sitt straff i sitt hemland. Detta både för att underlätta den dömdes återanpassning efter frisläppandet och för att frigöra anstaltsplatser och minska kostnader. Bor man i ska man följa lagstiftningen som finns här. välkomnar därmed att vi tillsammans med Socialdemokraterna, inom ramen för januariavtalet tillsatt en utredning om skärpta regler för utvisning på grund av brott och emotser ett lagförslag om detta i närtid. Det måste finnas ett starkt stöd från samhällets sida för den som vill lämna det kriminella livet. Ofta löper den som har varit aktiv i grov brottslighet betydande risk som avhoppare. Det är positivt att regeringen nu gett , , och i uppdrag att ta fram ett myndighetsgemensamt nationellt avhopparprogram. Det är angeläget att ett nationellt avhopparprogram snabbt kommer på plats för att säkerställa att det finns en väl fungerande avhopparverksamhet i hela landet. vill att brottsofferperspektivet i rättsväsendet stärks. Det är viktigt att samhället tydligt signalerar att man ser allvaret i det brott som har begåtts och den kränkning som brottsoffret har utsatts för. Samhället måste därför markera kraftfullare mot grova brott. har därför drivit på för skärpta straff för exempelvis sexualbrott, brott mot barn, mord och andra grova våldsbrott. Vi har fått igenom ett antal av våra krav, men vill även fortsättningsvis att minimistraffet höjs och att straffskalan ses över för vissa grova brott. Det är angeläget att såväl den som drabbas som samhället i stort, upplever att straffet står i rimlig proportion till gärningen. De personer som drabbats av brott måste bemötas med respekt och professionalitet och få stöd i att kunna gå vidare. Information och ett professionellt bemötande ökar inte bara tryggheten utan kan också förhindra att brottsoffret utsätts för ytterligare brott. Alla brottsoffer har rätt att få del av ett bra och professionellt stöd, oavsett var i landet hen bor. Att det exempelvis finns utredare med särskild kompetens för barnförhör ska inte vara beroende av var i landet man bor. Det är otillfredsställande att brottsoffer själva ska behöva utkräva skadestånd av förövare. vill därför att systemet med såväl kränkningsersättning som skadeståndsersättning ses över. Personer som drabbats av grova våldsbrott, eller anhöriga till våldsdödade, bör utöver information också erbjudas stöd när en gärningsperson får permissioner eller friges. anser också att närstående till en person som blivit våldsdödad ska kunna vara berättigade till kränkningsersättning för den upprördhet, sorg och kränkning av sinnesfriden som kan följa när en nära anhörig har dödats genom brott. Det har tidigare diskuterats om kränkningsersättning till anhöriga är förenligt med allmänna skadeståndsrättsliga principer. I finns en bestämmelse som ger vissa närstående till den avlidne rätt till kränkningsersättning om gärningsmannen uppsåtligen eller av grov vårdslöshet orsakat dödsfallet. Den norska skadeståndsrätten kan inte rimligen skilja sig allt för mycket från den svenska. anser därför att möjligheten att införa en bestämmelse i skadeståndslagen som ger anhöriga till våldsdödade rätt till kränkningsersättning bör utredas. uppmanade regeringen att inrätta en brottsofferportal för personer som utsätts för id-kapningar eller bedrägerier. Förutom att få samlad information borde den drabbade också kunna spärra sina identitetsuppgifter på ett och samma ställe. uppmanar regeringen att skyndsamt inrätta en sådan portal. Det är särskilt viktigt då internetbaserade bedrägerier och id-kapningar av olika slag inte visar några tecken på att avta och kan orsaka stora svårigheter för den som blir drabbad. Barn är en särskilt utsatt grupp och därmed särskilt skyddsvärda. Enligt lever omkring 200 000 barn i med våld som en del av sin vardag. har sedan ett tiotal år tillbaka drivit frågan om att barn som bevittnar våld i nära relation ska anses som brottsoffer även i straffrättslig mening. Det är bra att det nu pågår arbete med att införa en sådan straffrättslig bestämmelse. Vi anser dock att benämningen barnfridskränkningsbrott borde vara förbehållen en sådan situation där någon upprepat begår vålds- och fridskränkningar mot ett närstående barn. Denna typ av brott mot barn är inte straffbelagd . Även om det i många fall kanske kan visas att den misstänkte vid upprepade tillfällen exempelvis misshandlat eller ofredat barnet så tar dagens lagstiftning inte hänsyn till den särskilda utsatthet som den systematiska kränkningen för med sig. anser att detta är en brist och vill därför införa ett särskilt brott för återkommande och systematiska vålds- eller fridskränkningar av ett närstående barn. Påföljden för ett sådant brott bör också vara hårdare än för andra fridskränkningsbrott eftersom barn är än mer utlämnade till en närstående förövare än vad en vuxen person som utsätts för fridskränkningsbrott är. Forskning visar att så många som av eleverna i årskurs nio uppger att de inte känner sig trygga i skolan. Ännu fler uppger att de är rädda för andra elever. vill att skolans skyldighet skärps när det gäller att omgående flytta elever som allvarligt stör studieron eller tryggheten för övriga elever. Skolan ska heller inte utgöra en frizon för brott. vill därför att svenska skolor, i likhet med vad som gäller i exempelvis och , ska vara skyldiga att polisanmäla misstankar om ett barn utsatts för sexualbrott eller brott mot liv och hälsa i skolan eller i koppling till skolmiljön. Näringsidkare och personer verksamma i de gröna näringarna utsätts allt oftare för brott och trakasserier av extremistiska djurrättsaktivister. Det kan exempelvis handla om att aktivister fotograferar in i en ladugård eller tar sig in till djuren i hage osv. Denna form av trakasserier måste motverkas mer effektivt. vill som ett led i detta se över lagregleringarna som omgärdar trakasserier på privat mark. Tryggheten för företagare och andra på landsbygden måste öka som vi slår vakt om allemansrätten. har fordon med extremt högtspelande ljudanläggningar orsakat problem i många kommuner. Det kan handla om ljudnivåer på över , det vill säga långt över smärtgränsen och en ljudnivå jämförbar med vad som gäller vid starten av ett jetflygplan. står fordonet parkerat på en plats med öppna dörrar och volymen kontrolleras med mobiltelefonen hos någon av de personer som står runt bilen. Det är då svårt att slå fast vem som orsakar det höga ljudet. Ofta kan spelandet pågå framåt morgontimmarna och orsaka stora hälsoproblem för omkringboende. Problemet har vuxit och trots en mindre korrigering i lagstiftningen så efterlyser polisen ytterligare förtydliganden för att kunna stävja problemet. vill därför utreda möjligheterna till förändrad lagstiftning för att åtgärda de problem som högtspelande ljudanläggningar i fordon orsakar. anser att varje människa har en ovillkorlig rätt att själv bestämma över sin sexualitet och sitt sexuella umgänge, samt att sex alltid ska bygga på frivillighet. Sexualbrotten är till sin natur särskilt integritetskränkande. Det är viktigt att straffsatserna för sexualbrott speglar detta på ett rättvisande sätt. emotser därmed att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om skärpt straff för våldtäkt och sexuella övergrepp så snart den nu tillsatta utredningen återkommer med förslag på skärpta straff för sexualbrott. Anmälningarna av sexuella ofredanden har gått upp med . Det är en mycket allvarlig utveckling som måste motarbetas. Det offentliga rummet ska vara tryggt och säkert. Det finns behov av att motarbeta kränkande attityder och språkbruk på skolor och i samhället i övrigt. Språk, attityder och tankar har stor inverkan på hur vi agerar. Att diskutera attityder, språk och inställning är därmed viktigt för att i ett längre perspektiv motverka våld och trakasserier av olika slag. vill att en ny brottsrubricering, grovt sexuellt ofredande, införs för att kunna fånga upp grövre fall av sexuellt ofredande. vill också skärpa minimistraffet för köp av sexuell handling av minderårig till fängelse . Barnpornografibrott är ett avskyvärt brott på så många sätt. Utöver att det vanligen bygger på att ett barn utsätts för ett handgripligt sexuellt övergrepp, så utsätts barnet även för en upprepad kränkning varje gång som någon tar del av bilder eller filmer av övergreppet. anser att brottsbenämningen på ett bättre sätt borde klargöra brottets allvar och anser därför att benämningen istället borde vara dokumenterade sexuella övergrepp mot barn. Barnpornografibrott räknas dessutom som ett brott mot allmän ordning. Vi anser att detta är direkt missvisande och innebär en brist i att slå vakt om det enskilda brottsoffrets människovärde. anser därför att barnpornografibrottet ska sortera som ett brott mot person och inte som ett brott mot allmän ordning. Vi vill vidare att blockeringsverktyg för internetsidor som innehåller barnpornografi ska användas för att stoppa tillgången. Verktyg för att spåra användare som på datorer inom offentlig verksamhet laddar ned eller förvarar barnpornografi måste också bli obligatoriska. Reglerna om beslag och husrannsakan måste anpassas med hänsyn till modern teknik. De brottsbeivrande myndigheterna måste ha tillgång att ta del av brottsmaterial i molntjänster. Inte minst är detta angeläget vid utredning av exempelvis barnpornografibrott. Utredningen och husrannsakan – ett regelverk för dagens behov (SOU 2017:100) fick i uppdrag att se över reglerna om beslag och husrannsakan för att de bättre ska kunna tillämpas i ett digitalt tidevarv. Utredningen har remitterats och redovisades remissvaren. Någon proposition har dock inte lagts fram. Det finns aspekter som inte täcks in av de förslag som utredningen tagit fram – inte minst territoriella begränsningar. är förslagen som förs fram i utredningen ändå ett viktigt första steg och bör införas. De brottsbeivrande myndigheterna behöver skyndsamt kunna göra husrannsakan och beslag i molnet eller i ett användarkonto. Vidare bör en ny utredning tillsättas för att fortsätta titta på de aspekter som den tidigare utredningen inte täckte in. Offer för sexualbrott tvekar ofta att anmäla och ibland kan det också ta att samla mod innan man vågar och orkar fullfölja en anmälan i ett sexualbrott. Preskriptionstiderna kan därmed förhindra brottsoffers möjlighet till upprättelse och en fällande dom. har preskriptionstiden tagits bort för vissa sexualbrott mot barn. Det är bra. anser dock att även sexuellt utnyttjande av barn bör omfattas av bestämmelserna om slopad preskriptionstid. Det finns också anledning att mer generellt se över preskriptionstiderna för sexualbrott. I takt med att tekniken utvecklas ökar möjligheterna att lösa brott . DNA-tekniken gör det möjligt att lösa brott som man har misslyckats med att utreda. Det är bland annat mot denna bakgrund det numera finns skäl att förlänga preskriptionstiderna för sexualbrott. För att fler ska våga anmäla könsstympning bör livslång anonymitet i rättsprocessen för offren utredas. Det skulle stödja dem som inte vågar anmäla. Hot mot offentliganställda, mot vittnen och mot rättsstaten När kriminella hotar vårdpersonal, socialsekreterare, åklagare eller andra personer i deras yrkesutövning är detta indirekt ett hot mot hela samhällssystemets förmåga att fungera. Detta är helt oacceptabelt. Det allmänna bär i dessa fall också ett ansvar som arbetsgivare och ett ansvar att säkerställa att människor även framöver vill arbeta i offentlig tjänst. Problemen med att kriminella exempelvis tränger sig in och hotar personal och andra patienter på sjukhus och vårdinrättningar måste adresseras. föreslår därför en översyn av lagstiftning för att förenkla för sjukhus att, med bibehållet högt integritetsskydd för patienter och personal, kunna sätta upp kameror med inspelningsmöjlighet för ökad trygghet och brottsbekämpning. Det är ett stort och allvarligt problem att allt fler inte vågar vittna. Vittnesuppgifter är i många fall en förutsättning för att kunna åtala och döma allvarliga brottslingar. Att vittnen träder fram och står för vad de känner till är också den mest finmaskiga delen av den väv som utgör rättsstaten och som innebär att man som brottsoffer inte står ensam, att samhället i kraft av just sin gemenskap ger trygghet och säkerhet. Hot och våld riktat mot personer som anmäler brott eller som vittnar i domstol är därmed också ett hot mot rättsstaten. Utvecklingen med tystnande vittnen måste tas på största allvar. välkomnar därför att det nu tillsats en utredning för att skärpa straffen för övergrepp i rättssak. Det finns också anledning att inom ramen för utredningen se över möjligheterna att påföljden för övergrepp i rättssak inte ska reduceras med hänsyn till aspirationsprincipen, det vill säga att påföljden för övergrepp i rättssak inte ska påverkas med hänsyn till andra brott eller annan påföljd. Vi anser också att det finns anledning att se över möjligheterna att göra det lättare att vittna från annan ort för att öka tryggheten för vittnen. Polisens personsäkerhets- och vittnesskydd spelar en huvudroll i att skydda vittnen och målsägande som riskerar att utsättas för allvarliga repressalier. vill att polisen ska ges möjlighet att inte bara stå för personskyddet utan att även, , kunna ta över ansvaret för den utsatte på ett mer övergripande sätt. Ansvaret för denna ibland mycket kvalificerad säkerhetsuppgift, ligger på kommunerna. Ett bättre fungerande skydd för målsäganden och vittnen kan också leda till att fler vågar lämna en våldsam relation. Reglerna som begränsar möjligheterna för personer att få vittnesskydd bör därför ses över. Korruption utgör också ett hot mot rättsstaten eftersom korruption, mutor och maktmissbruk i förlängningen leder till att urholka förtroendet för det offentliga och för de principer som rättsstaten vilar på. Det som kännetecknar korruption är just avsaknaden av objektivitet, systematik, tillförlitliga regler och transparens. Situationen kan beskrivas som en rörlig spelplan där inget ligger fast och ingen vet vad som gäller. Under sådana omständigheter upphör en del av det vi kallar samhället att fungera. Därför måste korruption och oegentligheter motarbetas med kraft. Graden av korruption i är ur ett internationellt perspektiv låg. har korruption och oegentligheter ökat och är det mest korrupta landet i enligt organisationen . Den negativa utvecklingen kan bland annat förklaras av ett antal allvarliga korruptionsskandaler på statliga myndigheter. Detta är en mycket allvarlig utveckling som behöver följas upp och motverkas. anser därför att regeringen bör ta fram en nationell handlingsplan mot korruption. Radikalisering och terrorism är ett hot mot demokratin, det fria utövandet av mänskliga rättigheter och den ekonomiska och sociala utvecklingen. Budskapet ska alltid vara att staten tar strid mot sådan allvarlig och systemhotande brottslighet. Den terrorrelaterade verksamheten i domineras enligt Säkerhetspolisen av aktörer som är motiverade av våldsfrämjande islamistisk extremism, men även andra extremistiska organisationer inom vitmaktmiljön, den radikalnationalistiska miljön och den autonoma vänstermiljön kan utgöra hot. Vi ser också i ökad utsträckning att sammanfogningen i form av organisationer luckras upp och istället i ökad utsträckning övergår i mer löst sammanfogade nätverk av extremistiska och våldsbejakande personer. Gemensamt för dessa är att de har ett destruktivt narrativ och verkar för att flytta gränserna för vad som är acceptabelt att uttrycka. Det kan i förlängningen bidra till en avhumanisering av vissa grupper eller individer och detta kan i sin tur utgöra en grogrund för våld. Yttrandefriheten är grundläggande och varje människa har rätt att uttrycka sina åsikter, men i de fall dessa åsikter manar till våld, krigsbrott och terror ska inte det offentliga vara med och stödja det. För att mota tillbaka de våldsbejakande organisationerna måste samhället även markera tydligare . Det finns möjlighet i ordningslagen att ställa krav eller till och med att säga nej till demonstrationer när man vet att det till exempel har gått våldsamt till förut, men det sker inte tillräckligt ofta. vill se en förändring i hanteringen av ansökningar om demonstrationstillstånd. Individer som ännu inte har begått brott utan är på väg att radikaliseras måste mötas av förebyggande åtgärder som inte uppfattas som stigmatiserande. Lokal polis liksom civilsamhället, framför allt mammorna och de religiösa samfunden, spelar viktiga roller i kampen mot radikalisering. EU är en viktig arena i arbetet mot terrorism. Tillsammans har EU-länderna bättre förutsättningar att motverka terrorattacker genom att exempelvis dela underrättelser om potentiellt farliga personer och genom att stoppa vapensmuggling. Överenskommelser behövs kring EU-ländernas skyldighet att informera om vapensmuggling eller radikaliserade personer när andra EU-länder berörs. Satsningarna mot påverkanshot behöver också öka både i och i övriga EU. I det fall en person utgör ett hot mot rikets säkerhet eller befaras medverka till terroristbrott, men inte kan utvisas, blir lagen om särskild utlänningskontroll tillämplig. Den utvisade kan då frihetsberövas i väntan på att utvisningen ska kunna verkställas. vill utöka så att den bortre tidsgränsen för frihetsberövandet harmonierar med vad som gäller enligt europeiska riktlinjer. Vi har också föreslagit att för det fall den utvisade inte är frihetsberövade utan istället har anmälningsplikt (vilket ofta kan vara fallet om den bortre tidsgränsen för frihetsberövande är passerad) så ska ett brott mot anmälningsplikten också kunna resultera i att utlänningen tas i förvar. Ett brott mot anmälningsplikten ska därmed kunna utgöra en självständig grund för att ta en person i förvar. Kampen mot terrorismen drivs främst framgångsrikt i enad front. har två gånger, 2015 och 2017, ingått överenskommelser tillsammans med övriga allianspartier, och Socialdemokraterna för att tillsammans öka takten i arbetet med att motverka terrorism och stärka vår förmåga att stå emot eventuella framtida terrorattacker. Per Schöldberg (C)