ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8021283 · 2020-10-02 00:00:00 — Stärk äganderättsprincipen i svensk skogspolitik ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka äganderättsprincipen i svensk skogspolitik och tillkännager detta för regeringen. och världen behöver ställa om till ett samhälle baserat på förnybara råvaror. Svenska skogar är en fantastisk tillgång för landets ekonomi, sysselsättning och en levande landsbygd. skogsägare är fantastiska på att värna miljön, ekosystemen och andra värden. Man brukar skogen för utvecklingen mot ett hållbart samhälle, genom att man erbjuder jobb, tillväxt, klimatnytta och framtida hållbara resurser. Skogen har en nyckelroll att spela för omställningen till en biobaserad samhällsekonomi, och för att minska människans klimatpåverkan. I skogen växer framtid, där fossil råvara byts mot förnybar och där forskning och innovationer ger nya klimatsmarta produkter och lösningar. har äganderätten och drivkraften till att bruka skogen utmanats allt mer av restriktioner och detaljregleringar, som inneburit ett försvårande att bedriva ett aktivt skogsbruk. Reglerna om miljöskydd för skog har tillämpats på ett allt mer problematiskt sätt, vilket strider mot äganderätten och hotar denna basnäring. Just nu råder en stor osäkerhet inom svensk skogspolitik som behöver undanröjas för att få till en nystart för svenska skogsägare där man kan vara säker på att äganderätten är skyddad och absolut. Följande principer måste vara bärande i en ny svensk skogspolitik. När myndigheter beslutar om att begränsa avverkningar så måste ägaren garanteras full ersättning, alla former av avsättning av skyddsvärd skog ska i första hand ske genom frivilliga avtal med ägaren, skogens viktiga roll i klimatarbetet måste uppvärderas, när det gäller det juridiska begreppet ”pågående markanvändning” så måste rätten till ersättning inte enbart gälla själva avverkningsfasen. i (M)
mot · H8021284 · 2020-10-02 00:00:00 — Minskat strandskydd vid bostadsbyggande ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att minska strandskyddet vid bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. I är det nära till vattnet nästan överallt. De närmaste decennierna kommer det att behövas tiotusentals nya bostäder och i det sammanhanget bör vi tänka på hur närheten till vatten kan användas. Strandskyddet och den tolkning som kommuner, länsstyrelser och domstolar gör av regelverket, är ett hinder för bostadsutveckling. Regelverket innebär att stora arealer mark inte kan bebyggas. Strandskyddslagstiftningen har två grundläggande syften: att trygga förutsättningarna för allmänhetens tillgång till strandområden och att bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet på land och i vatten. Enligt nuvarande lagstiftning gäller ett generellt strandskydd om i hela landet. Strandskyddszonen utgår från strandkanten i normalvattenläge och sträcker sig upp på land och ut i vattnet. Inom ett strandskyddat område får i princip inga nya byggnader uppföras. Strandskyddet hindrar människor från att bebygga områden nära vatten i tätorter där bostadsbristen är betydande. Nuvarande behov av nya bostäder skulle tillgodoses genom att man minskar strandskyddet från strandlinjen så att bebyggelse kan uppföras så nära som från strandlinjen. i (M)
mot · H8021285 · 2020-10-02 00:00:00 — Rätten att äga skötesrenar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra reglerna om det s.k. bostadsbandet i 85 § rennäringslagen så att den utvidgas till hela och tillkännager detta för regeringen. Koncessionsrenskötsel är en form av renskötsel som bedrivs i den östligaste delen av nedanför lappmarksgränsen längs och älvdalar. Den skiljer sig från annan renskötsel i genom att koncessionssamebyarna har åretruntmarker utanför och renarna ägs inte bara av renskötande samer utan även av andra ortsbor som får ha så kallade skötesrenar. Enligt nuvarande regler så blir man av med sitt renmärke och förlorar rätten att äga skötselrenar om man flyttar utanför den del av länet där koncessionsrenskötesel får bedrivas, trots att man fortfarande äger eller brukar en jordbruksfastighet inom området. De som fått sitt renmärke avlyst känner att de förlorat en möjlighet till inkomstförstärkning och en anknytning till sin hembygd. Vissa koncessionssamebyar har också haft synpunkter på avlysningarna, eftersom de inneburit att skötesrenägare, som anses som en tillgång i renskötseln, kan bedriva renskötsel. För att få arbete kan människor vara tvungna att flytta till tätorter. Man kan ha förståelse för att människor upplever att det är konstigt om den som flyttar till får behålla sina skötesrenar medan den som flyttar till eller inte får det. Jag är också av den uppfattningen att möjligheten att delta i renskötseln upplevs som ett starkt band till hembygden för den som varit tvungen att flytta. Den praktiska möjligheten att aktivt delta i renskötseln är rimligen större för den som flyttat utanför området för koncessionsrenskötsel till en annan del av länet än för den som flyttat längre bort. Mot denna bakgrund föreslår jag att möjligheten att inneha skötesrenar i koncessionssamebyar bör utvidgas till den som äger eller brukar jordbruksfastighet, vilken helt eller delvis är belägen inom den del av länet där koncessionsrenskötsel får bedrivas, om hen är bosatt på fastigheten eller inom . i (M)
mot · H8021286 · 2020-10-02 00:00:00 — Behov av proportionalitetsprincip för stridsåtgärder på arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att införa en proportionalitetsprincip för stridsåtgärder på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. I har vi unikt tillåtande konfliktregler på arbetsmarknaden. I praktiken är det endast fackförbunden som har möjlighet att tillgripa stridsåtgärder. Om en arbetsgivare tillgriper stridsåtgärder i form av en lockout är det i princip alltid till skada för den egna verksamheten. Lockout förekommer därför oftast endast som en svarsåtgärd från arbetsgivarna med syfte att begränsa skadan av de fackliga stridsåtgärderna. Det innebär inte någon utvidgning av konflikten. En facklig organisation kan å andra sidan åstadkomma stor skada för ett företag genom att ta ut ett fåtal nyckelpersoner i konflikt. Den nuvarande utformningen av reglerna om stridsåtgärder skapar en obalans i parternas förhandlingsstyrka till den fackliga partens fördel. Det innebär att förhandlingsresultaten inte blir väl avvägda. Det drabbar svenska företags konkurrenskraft i form av till exempel för höga ingångslöner eller för höga kostnadsnivåer. Kollektivavtalens attraktivitet minskar också, vilket minskar legitimiteten i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det primära skälet till att företag och arbetsgivarorganisationer tecknar kollektivavtal är att få arbetsfred. Möjligheten i till sympatiåtgärder innebär att stridsåtgärder kan användas mot parter som redan är bundna av kollektivavtal. Arbetsgivarna får alltså inte arbetsfred trots att de redan har betalat för den genom att ingå kollektivavtal. Fackliga stridsåtgärder syftar vanligtvis till att få till stånd kollektivavtal med önskat innehåll, men fackförbund som inte träffar kollektivavtal och därmed inte förbinder sig till fredsplikt kan utnyttja den vida stridsåtgärdsrätten för andra syften. Parterna på arbetsmarknaden kan genom stridsåtgärder åstadkomma omfattande skador i samhället. Fackliga organisationer brukar framhålla att de tar ett stort ansvar för konfliktreglernas tillämpning och att de enbart vidtar stridsåtgärder när det är motiverat. Man kan alltså säga att skyddet mot orimligt ingripande stridsåtgärder består i att parterna förutsätts ha ett gott omdöme. Det skyddet är otillräckligt. Därför bör det av de lagbestämmelser som reglerar konfliktåtgärder framgå att överdrivet långtgående stridsåtgärder inte är tillåtna. Mot denna bakgrund är det av största vikt att man inför en proportionalitetsprincip för stridsåtgärder på arbetsmarknaden. En stridsåtgärds syfte och omfattning ska stå i proportion till dess konsekvenser och vilka effekter den får för företagen och tredje man. Det ska finnas en rimlig proportion mellan mål och medel. i (M)
mot · H8021287 · 2020-10-02 00:00:00 — Möjligheterna att bygga även i störningsbelastade miljöer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa speciella bygglov som gör det möjligt att få bygga även i störningsbelastade miljöer och tillkännager detta för regeringen. På många platser i vårt land vill människor bygga för att de har anknytning till bygden och vill återvända. Det kan exempelvis vara så att den gamla generationen på gården vill bygga ett mindre, mer anpassat boende . Får de då inte bygglov tvingas de flytta ifrån lantbruket och gården mot sin vilja. Stelbenta regler gör att många ansökningar om bygglov avslås med hänvisning till att den omgivande miljön kan orsaka störningar för ett eventuellt nytt bostadshus, som buller eller lukt, med närhet till lantbruk eller flygplats med mera. Då utfärdas inte bygglov, trots att den som vill bygga är fullt medveten om problemen och beredd att satsa sina pengar på ett bostadshus på just den platsen. I speciella fall där den som bygger är medveten om störningarna, bör det gå att upprätta en speciell klausul i bygglovet. Dessutom bör man kunna upprätta någon form av belastningsavtal som följer fastigheten där det är inskrivet att fastigheten får tåla störningarna från den närliggande verksamheten. Den som bygger fastigheten är ju medveten om störningen och en framtida köpare får ju också kunskap om att detta villkor följer med fastigheten. Det behövs speciella avtal för bygglov för att underlätta för boende i störningsbelastade miljöer. Stelbenta regler hindrar människors frihet på egen mark. Därför bör möjligheten att införa speciella tillstånd att bygga i störningsbelastade miljöer ses över.
mot · H8021288 · 2020-10-02 00:00:00 — Avskaffa reglerna om krav på att varsla vid driftsinskränkning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa reglerna om att arbetsgivare måste varsla vid driftsinskränkning och tillkännager detta för regeringen. Varsel om uppsägningar innebär att arbetsgivaren vid arbetsbrist varslar Arbetsförmedlingen. Enligt främjandelagen ska arbetsgivaren lämna skriftligt varsel till Arbetsförmedlingen senast före en driftsinskränkning om minst fem anställda kommer att sägas upp. Ett varsel ska innehålla uppgift om skälen till de planerade uppsägningarna, antalet arbetstagare som avses bli uppsagda och under vilken tidsperiod uppsägningarna planeras ske. Alla administrativa åtgärder är en belastning för företagen och att sammanställa de material som lagen kräver att företagaren skall skicka till arbetsförmedlingen är ytterligare en belastning som kostar på i form av tid och ekonomiska resurser. i (M)
mot · H8021290 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom översyn och förtydligande av ”miljöundantaget” i 2 kap. 15 § regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. Äganderätten är grunden i demokratin, och grunden för äganderätten i sin tur är möjligheten att äga och bruka mark och fastigheter. ifrågasätts såväl som prejas den privata äganderätten direkt, indirekt och kontinuerligt från både politiskt håll och från offentlig förvaltning. Detta är ytterst ett hot mot demokratin och rättssamhället. En huvudprincip i den svenska demokratin och äganderätten är, som det uttrycks i regeringsformen, att ”den som genom expropriation eller annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten”. Domstolspraxis visar dock på en oroande utveckling där myndigheter i allt högre utsträckning medvetet och genomgående väljer att tolka inskränkningar som att de sker av miljöskyddsskäl – vilket allt som oftast i verkligheten leder till utebliven ersättning vid intrång. Det bör i sammanhanget påpekas att en ökning av expropriations- och intrångsersättning m.m. inte är samma sak som en automatisk förstärkning av äganderätten, men icke desto mindre en konsekvens av en försvagad svensk äganderätt. avkunnades domar om bombmurklor och lavskrikor som förvisso var ett steg i rätt riktning utifrån ovanstående perspektiv men fortfarande kvarstår grundproblemet och grundfrågan. Följaktligen bör regeringsformen förtydligas och förstärkas i denna del att tillämpningen av ”miljöskyddskäl” endast ska mycket restriktivt och att markägaren erhåller ersättning i betydligt högre utsträckning än vid intrång föranledda av rutinmässiga ”miljöskyddskäl”.
mot · H8021291 · 2020-10-02 00:00:00 — Reseförsäkring som täcker sjuktransport hem till ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en obligatorisk reseförsäkring som täcker kostnader för sjuktransporter och tillkännager detta för regeringen. Svenskarna tillhör de folk i världen som gör flest utlandsresor. Allt fler är bortresta och kan vara utomlands månader i sträck. Om en enskild person blir sjuk under en privat utlandsvistelse så kan kostnaderna för sjukvård och sjukresor bli höga. Inom EES har svenska medborgare samma rätt till sjukvård som landets egna invånare. Däremot täcks inte kostnader för sjuktransporter hem till . Utanför EES finns inte denna rätt men de flesta hemförsäkringar täcker akuta sjukvårdskostnader men inte alltid hemtransport. När svenskar, inte minst sådana som är på långa resor där hemförsäkringen inte gäller, blir sjuka utomlands så kan det uppstå problem när man ska klargöra vem som ansvarar för sjuktransport hem till . Saknar den enskilda personen en tilläggsförsäkring som täcker transportkostnaderna så kan det ta mycket innan transporten blir möjlig. Svenska ambassader och konsulat kan inte och ska inte stå för den typen av kostnader. En obligatorisk reseförsäkring som täcker kostnaderna för sjuktransport hem till skulle kunna vara ett sätt att slippa hamna i situationer där sjuka svenskar blir fast utomlands. Obligatoriska försäkringar finns på andra områden, exempelvis trafikförsäkringar, just för att säkerställa att akuta kostnader kan täckas.
mot · H8021292 · 2020-10-02 00:00:00 — Obligatorisk hemförsäkring i flerfamiljshus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra hemförsäkringen obligatorisk för boende i flerfamiljshus och tillkännager detta för regeringen. Att ha en hemförsäkring är för de allra flesta en självklarhet. Men att du själv har en hemförsäkring är ingen garanti för att du är skyddad om du bor i ett flerfamiljshus. Om en granne som saknar hemförsäkring orsakar skador på en annan lägenhet exempelvis genom brand eller vattenläckage är det inte självklart att grannens försäkring täcker detta. Vi bör därför se över möjligheten till en obligatorisk hemförsäkring för boende i flerfamiljshus som likt en trafikförsäkring täcker de kostnader som man eventuellt orsakar för andra. Det skulle skapa en trygghet för boende i flerfamiljshus om olyckan skulle vara framme.
mot · H8021293 · 2020-10-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett återinförande av revisorsplikten och tillkännager detta för regeringen. Revisorsplikten för mindre aktiebolag avskaffades i i syfte att minska företagens administrativa kostnader och ge de mindre företagen större möjlighet att köpa de revisions- och redovisningstjänster de behövde. Avskaffandet medförde många positiva effekter: minskade kostnader för de mindre aktiebolagen och antalet aktiebolag ökade i stor omfattning. Av alla nystartade aktiebolag väljer ca 80–av företagen bort revision. Som ett mindre aktiebolag anses ett bolag som: Avskaffandet av revisorsplikten medförde dock också oönskade följder. Antalet aktiebolag som avsagt sig revisor för att de inte behöver längre är överrepresenterade när det gäller planerad ekonomisk brottslighet. har just revisorsplikten varit en stor hjälp för () som fick in flertalet ärenden från revisorer som hittat oegentligheter i sina granskningar av företag. Sedan revisionsplikten avskaffades har EBM fått in ca 300 anmälningar färre rörande ekonomisk brottslighet i mindre företag, vilket visar att mörkertalet ökat. Även har fått in färre s.k. orena revisionsberättelser från revisorer, vilket försvårar verkets möjlighet att få tidiga indikationer på missförhållanden i olika bolag. Reformen har lett till ökad risk för skattefusk som den, i kombination med andra regelförenklingar, har försvårat myndigheternas möjlighet att upptäcka sådan ekonomisk kriminalitet. Riksrevisorns uttalande kommer från den granskning som redovisade vari kritik riktades mot att avskaffandet visserligen lett till att fler bolag startat upp och minskat regelkrångel för mindre aktiebolag, men ökat risken för skattefusk och försvårat upptäckt av densamma. konstaterar vidare att regeringen inte följt upp reformens effekter, vilket aviserades vid avskaffandet. rekommenderade att revisionsplikten för mindre företag återinfördes. Jag delar uppfattningen att revisionsplikten bör återinföras. Den nytta som borttagandet medförde överväger tyvärr inte den grogrund för ekonomisk brottslighet som borttagandet skapade.
mot · H8021294 · 2020-10-02 00:00:00 — Förändrade bullerregler för mer bostadsbyggande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram nya bullerregler och tillkännager detta för regeringen. Det finns många skäl till att människor vill bo nära kollektivtrafik och i tätbebyggda områden. Det kan handla om närhet till arbetet men också en möjlighet att klara sig utan bil. I , men även i andra delar av , begränsar de bullerregler som gäller möjligheten att bygga bostäder i tätbebyggda områden. Bullerreglerna behöver förändras. går det med modern byggteknik att nå goda ljudnivåer inomhus även i bostäder som ligger nära bullerkällor som tågstationer eller vägar. Nya bullerregler behöver ta hänsyn till de nya tekniker som finns för att begränsa bullers påverkan på inomhusmiljön. Enligt en undersökning som dåvarande SKL gjort anser av kommunerna att bullerreglerna hindrar bostadsbyggande. Undersökningen gjordes 2013 och en del förändringar har gjorts men det är inte tillräckligt. Inte minst i är behovet av nya bostäder mycket stort, de hinder som kan undanröjas bör undanröjas och där är bullerregler ett hinder som går att förändra utan att inomhusmiljön blir oacceptabel. Gränsvärdena för buller bör till exempel ytterligare kunna höjas. Källan till bullret bör spela mindre roll genom att alla typer av buller jämställs. bör få det samlade ansvaret för regelverken kring buller, och olika modeller bör utredas för hur byggnation i bullerutsatta miljöer kan möjliggöras. Lagstiftningen kring buller bör i större utsträckning utgå från genomsnittliga ljudnivåer istället för maximala värden .
mot · H8021295 · 2020-10-02 00:00:00 — Rättssäkerhet för beräkning av byggnadshöjder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa rättssäkerhet för beräkning av byggnadshöjder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om föreskriftsrätt för och tillkännager detta för regeringen. har, efter att en ny lagändring på ett tidigt stadium, kunnat konstatera att domstolstolkning och tidigare praxis av höjd och beräkningsgrunder av fasad helt plötsligt inte gått hand i hand. Den nya tolkningen av beräkning av byggnadshöjder och vad som kan anses vara den för bygghöjden beräkningsgrundande fasaden medför att åtskilliga byggnader i helt plötsligt var bygglovsstridiga. har därför tagit fram rapporten 2016:30 med namnet ”Exempel på reglering av byggnadshöjder och våningsantal” och överlämnat till regeringen. För att ska kunna gå vidare och kunna göra en föreskrift behöver regeringen ge en föreskriftsrätt genom en ändring i plan- och byggförordningen. Det har inte skett. Systemet för mätning och beräkning av byggnadshöjd och våningsantal har gett upphov till stora bekymmer i såväl kommuner och på länsstyrelser som i domstolar, vilket avspeglas genom den närmast oöverskådliga rättspraxis som finns. Det finns ett flertal domar där byggnadshöjden varit tvistefrågan, och det är mycket sällan som generella slutsatser kan dras. Istället visar rättspraxis på stor splittring och förvirring i den beräkning som sker i byggnadsnämnder, länsstyrelser och domstolar. Ofta kommer de fram till helt olika mätresultat. Konsekvenserna för de drabbade fastighetsägarna är helt enkelt orimliga och framförallt för de som givits bygglov enligt den äldre och vars bygglov aldrig vann laga kraft. Inte heller minst för de kommuner som i anledning härav måste lägga tid på att ta fram nya detaljplaner för att ”läka” de rättsvårdande instansernas svängning i fråga om hur till exempel byggnadshöjden ska beräknas utifrån vilket som ska anses vara den beräkningsgrundande fasaden. Tid som skulle kunna användas för att ta fram detaljplaner för nya boenden. Hur och vilka delar som ska ligga till grund för byggnadshöjdens beräkning måste fastställas lagstiftningsmässigt för att för framtiden säkra rättssäkerheten på detta område. Då 2016:30 ”Exempel på reglering av höjder och våningsantal” lär vara ett utmärkt instrument bör också deras möjlighet att få föreskriftsrätt övervägas.
mot · H8021296 · 2020-10-02 00:00:00 — Förändra bygglovshantering för temporära byggnader ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppgift att förenkla regelverket för att underlätta för användandet av tillfälliga byggbodar och moduler och tillkännager detta för regeringen. Behovet av nya bostäder kommer vara fortsatt stort , prognos ligger på cirka en halv miljon nya bostäder fram . är bostadsbyggandet otillräckligt. Vi behöver ett ökat bostadsbyggande i . Byggandet behöver förenklas där det går och regelkrångel beivras. Vid nybyggande av bostäder och infrastruktur, följer även ett ökat krav att lösa andra akuta lokalproblem. Lokaler behövs då för exempelvis barnomsorg, skola, tillfälligt boende och byggbodar. ska lösningarna vara hållbara, ekonomiskt och miljömässigt. Att vid varje tidsbegränsat lokalbehov kräva att uppdaterade byggregler ska tillämpas i detalj, som gäller för permanent byggande är fördyrande och tidskrävande. Byggbodar är ett speciellt kapitel här är det helt orimligt att inte snabbt kunna flytta dem vid behov. Andra tillfälliga lokaler som ska stå är en annan kategori, men inte heller dessa är avsedda för permanent bruk. För att förenkla detta krävs ett förtydligande i regelverken PBL och BBR, som hanterar frågeställningen flyttbara byggnader. görs ofta lokal myndighetstolkning att nybyggnadsregler ska tillämpas så fort en byggnad flyttas till nästa temporära plats. Tolkningen blir orimlig för både branschen som tillhandahåller flyttbara enheter i form av moduler för tillfälliga behov och för dem som ska bruka lokalerna. En lösning är att införa ett nytt begrepp som exempelvis kan kallas ”Uppställningstillstånd” för att särskilja dessa enheter från BBR kraven för nyproduktion. ”Uppställningstillståndet” skulle kunna vara tidsbegränsat och jämföras med exempelvis det tidsbegränsade bygglovet.
mot · H8021297 · 2020-10-02 00:00:00 — Dags att modernisera arrendelagstiftningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge mer avtalsfrihet i arrendelagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Dagens arrendelagstiftning har utretts men är ändå fortfarande otidsenlig och inte ändamålsriktig. blir arrenden korta och det leder till minskade skördar och utarmning av jordarna. Detta på grund av att inget intresse finns för att förrådsgödsla när framtiden är osäker. Om avtalen blir längre så kommer det leda till att brukaren gör jordförbättringar som höjer avkastningen och därmed bidrar till ett bättre klimatarbete. Arrendelagstiftningen tillkom när arrendatorerna var små och ofta i beroendeställning till markägarna. är det så att det är arrendatorerna som är de stora jordbrukarna i bygden. Jordbruket har förändrats och blivit mer modernt, då behöver lagstiftningen följa efter. Arrendelagstiftningen behöver ge mer avtalsfrihet så att båda parter känner sig säkra. Besittningsskyddet behöver avskaffas eller bli dispositivt. De här åtgärderna skulle stärka svenskt jordbruk och höja avkastningen vilket gynnar både klimat men också svensk livsmedelsförsörjning och beredskap.