mot · H8022032 · 2020-10-05 00:00:00 — har länge krävt en lagändring för att stoppa att assistansberättigade kan anlita ett företag utan tillstånd. anser att bolag ska genomgå en prövning innan beviljande samt en tillsyn om det uppkommer impulser om att kvalitén eller utförandet inte sköts. ståndpunkt är att man inte ska kunna verka utan tillstånd. Vid en första ansökan om assistansersättning bör alla som saknar svenska medicinska journaler genomgå en mycket grundligare utredning för att kvalificera sig. Svenska skattebetalare och det svenska socialförsäkringssystemet skulle tjäna på att kräva att dessa personer låter sig utvärderas på ett bedömningscenter/rehabiliteringscenter för en grundlig utvärdering och bedömning. Regeringen borde inrätta någon form av bedömningscenter för bedömning av personer som saknar svenska medicinska journaler. Detta borde också minimera fusket med falska läkarintyg. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ratificerades av . Konventionen innehåller 50 artiklar som beskriver vilka mänskliga rättigheter personer med funktionsnedsättning har och vad som krävs för att inte kränka dessa rättigheter. Artiklarna innebär att personer med olika funktionsnedsättningar ska kunna vara en del av samhället på samma villkor som andra. Den som har en funktionsnedsättning, eller flera, får inte diskrimineras. Internationella konventioner blir inte automatiskt gällande rätt när de ratificeras. De är bindande för staten men kan inte tillämpas direkt av myndigheter eller domstolar. Eftersom inte gjorts till svensk lag gäller annan svensk rätt över den. För att en konvention ska kunna tillämpas direkt krävs det att rättigheterna skrivs in i svensk lag. når LSS inte upp till sitt mål; den kan på olika sätt inte garantera alla människors lika rätt. För att kunna garantera varje medborgare sina rättigheter är det av stor vikt och betydelse att även tar ställning till att anta FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som lag. Genom att göra konventionen till svensk lag kan rättigheterna i konventionen åberopas av olika myndigheter och i domstol, vilket är viktigt eftersom beslut om exempelvis rätt till stöd enligt LSS påverkar individers möjligheter till nyttjande av mänskliga rättigheter. Om konventionen blir gällande som lag kan den ensam läggas till grund för myndigheters beslut i mål och ärenden och blir dessutom tillämplig på samtliga rättsområden. Regeringen bör därför utreda möjligheten att göra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i likhet med , till svensk lag. Personer med en funktionsnedsättning är särskilt sårbara för att utsättas för våld. Flertalet studier från och har visat att våldsutsattheten bland kvinnor med funktionsnedsättning är mer omfattande än våldsutsattheten bland kvinnor generellt. Forskning om våld mot funktionsnedsatta är begränsad, inte minst när det gäller våld mot manliga funktionsnedsatta. Personer med funktionsnedsättning riskerar inte bara att utsättas för våld och övergrepp av närstående personer utan även av de som är anställda att bistå med assistans och vård. Vi anser att det är av stor vikt att kunskapen kring detta ökar, inte minst bland yrkesverksamma inom vård och omsorg. Hälso- och sjukvården har en nyckelroll i identifierandet av våldsutsatta personer med funktionsnedsättning. Det behövs en nationell uppföljning för att säkerställa att kommunerna fullföljer sina skyldigheter med det förebyggande arbetet kring våld mot funktionsnedsatta samt att man vidtar de åtgärder som behövs när någon blir utsatt. Per Ramhorn (SD) [1] . [2] .