mot · H8023294 · 2020-10-06 00:00:00 — Snabba åtgärder bör sättas in och omfatta konfrontation med den unge och dennes föräldrar, gärna med polisen närvarande, samt vårdinsatser när dessa bedöms nödvändiga. Det kan exempelvis formaliseras genom en uttrycklig 24-timmarsgaranti för kontakt. Kontakterna bör följas upp för att säkerställa att missbruket upphört. vill se mer specialiserade narkotikapoliser för att narkotikarelaterad brottslighet ska kunna bekämpas på ett effektivare sätt. Varje polisområde, där narkotikahandeln är ett problem, ska ha särskilda enheter med uppgift att förebygga och utreda narkotikabrottslighet. Inför möjlighet till visitationszoner, även i anslutning till skolor Tyvärr förekommer det att elever tar med sig både knivar och andra brottsverktyg till skolan redan i unga åldrar. Hot och våld blir allt vanligare. Statistik från visar att anmälningarna om hot och våld i skolan har fördubblats . Knivar kan i en hot- eller våldssituation leda till mycket stora skador och det är därför av stor vikt att elever inte tar med knivar till skolan. Även andra brottsverktyg och narkotika måste hållas borta från skolorna. föreslår därför att polisen ges en möjlighet att, efter beslut från åklagare, upprätta visitationszoner i anslutning till skolor där polisen ges utökade befogenheter att söka efter farliga föremål och narkotika. Ett beslut om att upprätta en så kallad visitationszon ska få fattas när det finns en beaktansvärd risk för att knivar och andra brottsverktyg samt narkotika finns i eller kommer att finnas i exempelvis en viss skola. Polisen har möjlighet att visitera personer, men det förutsätter i regel en konkret brottsmisstanke. Zonerna ska vara tillfälliga och begränsade till ytan och fungera ungefär som en trafikkontroll men på en viss plats. Kontrollen får därigenom mer karaktären av stickprovskontroll. Syftet med visitationszonerna är att skapa ytterligare möjligheter till effektiva preventiva insatser. Den polisiära synligheten kan också tänkas ha en i sig förebyggande effekt. Reaktionen på ett brott som begås av en ung person ska vara tydlig och snabb. anser att särskilda ungdomsdomstolar bör inrättas för att döma i LVU-mål och i mål där barn och unga är åtalade för brott för en snabbare och säkrare hantering av åtal mot unga lagöverträdare. Domstolens handläggning ska vara snabb och personalen ha hög och relevant kompetens. Den ungdom som begår ett brott ska snabbt bli varse samhällets reaktion. 2020 tillkännagav att regeringen ska återkomma med förslag om inrättandet av särskilda ungdomsdomstolar, något som senast bör ske . Ansvaret för unga som begår grova brott vill inrätta en ny enhet för unga hos för unga mellan som gjort sig skyldiga till grova brott. Syftet är inte främst att straffa utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. Här har Kriminalvården särskild kompetens. Den nya enheten hos ska bland annat ansvara för vissa påföljder på grund av brott och också involveras för behandlingsinsatser som beslutas med stöd av lag om vård av unga på grund av den ungas kriminalitet. Tanken är att enheten ska hantera barn och unga som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott, till exempel innehaft vapen eller sålt narkotika. Det handlar alltså om att göra riktade insatser och avsätta särskild kompetens för ungdomar som kommit förhållandevis långt in i ett kriminellt beteende eller redan befinner sig i en miljö och i ett umgänge där grova brott begås. Denna grupp av unga kommer därmed i större utsträckning bli statens ansvar istället för kommunens och socialnämndernas ansvar. Kriminalvården kan antas ha bättre förmåga än socialnämnderna att hantera och arbeta återfallsförebyggande med denna grupp. Det innebär också att i utsatta områden avlastas en tids- och resurskrävande grupp och får bättre möjligheter att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig i riskzonen för att hamna i kriminalitet eller i andra sociala problem. tillkännagav till regeringen att en sådan enhet bör inrättas hos , och det är av stor vikt att arbetet med inrättandet av enheten påbörjas samt att regeringen senast återkommer med ett förslag till . Vidare är det viktigt att åtgärderna som sätts in mot unga som begår grova brott i större utsträckning bygger på övervakning och kontroll. Ungdomar som återfaller i grov brottslighet eller på annat sätt ger uttryck för ett hänsynslöst beteende måste kunna hållas borta från gatorna de bedöms som samhällsfarliga – både för sin egen och för andras skull. Det innebär att målet förblir rehabilitering eller att de ska kunna få stöd. Men när det gäller de ungdomar som begått grova brott – och särskilt de som återfallit i grov kriminalitet – bör även den samhällsfara som ungdomen faktiskt utgör beaktas i större utsträckning än vad den gör . Givetvis ska även dessa ungdomar få stöd och hjälp, men myndigheternas insatser bör i högre grad syfta till att ungdomen faktiskt hindras från att begå nya brott. Konkret handlar det om ett större fokus på inlåsning, övervakning och kontroll. Vi bedömer att de lagliga förutsättningarna i huvudsak redan finns men att en effektivare tillämpning behövs. Det kan bland annat åstadkommas genom att staten, och Kriminalvården, tar över ansvaret för ungdomar som begår grova brott. För att möta den grövre ungdomskriminaliteten föreslår att det införs ungdomsfängelser där säkerheten är avsevärt mycket högre än på nuvarande Sis-hem. Verksamheterna måste anpassas till samhällsutvecklingen. Allt fler yngre personer begår brott inom ramen för gängbrottsligheten. Mot den bakgrunden behövs särskilda ungdomsanstalter för de unga vuxna som begår de allvarligaste brotten istället för dagens Sis-hem. Är man dömd till sluten ungdomsvård för att man begått ett allvarligt brott, så måste säkerheten vara så hög att man inte kan ta sig därifrån. Den nya påföljden ungdomsövervakning som kommer att gälla från är något som har drivit . Detta är en mer ingripande frihetsinskränkning än ungdomsvård och ungdomstjänst, men inte institutionsvård. Påföljden ska användas när en ung person gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet och ska i första hand användas för personer . Påföljden innebär inskränkningar i rörelsefriheten. Det kan gälla att den dömde är förbjuden att vistas utanför bostaden på helgkvällar och nätter. Det kan också innebära förbud att vistas på en särskild plats. Påföljden gäller lägst och högst . Kriminalvården kommer att ha ansvaret för verkställigheten. En verkställighetsplan upprättas och kan innehålla uppgifter om var den dömde ska bo, skolgång, fritid, behandling, vård m.m. anser att det finns vissa tydliga brister i regeringens förslag gällande ungdomsövervakningen. Bland annat vill vi se över möjligheter att besluta om helghemarrest vid andra tider än de av regeringen föreslagna och förtydliga roll inom ramen för påföljden ungdomsövervakning. riktade också ett tillkännagivande till regeringen om att ungdomsövervakningen även ska kunna användas under vardagar och i större utsträckning anpassas individuellt samt att misskötsamhet i högre grad bör leda till att ungdomsövervakningen avslutas och ersätts med omhändertagande enligt LVU eller sluten ungdomsvård. Regeringen bör skyndsamt tillgodose dessa två tillkännagivanden. Därtill lyfte flera remissinstanser fram behovet av att förtydliga roll inom ramen för påföljden. framför bl.a. att har en viktig roll för påföljdens genomförande. anser att det är viktigt att roll inom ramen för påföljden ungdomsövervakning är tydlig, men att roll också behöver breddas. brottsförebyggande verksamhet bör prioriteras. För att kommunerna ska göra det till en integrerad och naturlig del av verksamheten föreslår att brottsförebyggande uppdrag ska förtydligas i socialtjänstlagen. Kartläggning och analys över ungdomsrånen Vi ser en samhällsutveckling där brottsligheten kryper längre ner i åldrarna. Allt yngre barn rekryteras av kriminella gäng. Antalet anmälda våldsbrott där minst en person registrerats som misstänkt har ökat . Rånen mot unga har ökat kraftigt . ökade antalet personrån mot unga med jämfört med . har antalet ungdomsrån ökat , från 1 084 rån till 2 489 rån 2019. är mörkertalet stort och alltför många av brotten förblir ouppklarade. Brotten sätter djupa spår hos den som drabbas och samhället behöver mycket tydligare markera mot den här brottsligheten. Ett problem som återkommande lyfts fram – inte minst från ledande kriminologer – är att vi inte har tillräckligt med kunskap om vad ökningen beror på. Det finns därför anledning att göra en bred kartläggning av personrånen med hänsyn till den kraftiga ökning av antalet anmälda personrån som skett . En sådan kartläggning ska omfatta både brottslighetens karaktär och vilka som begår brotten, vilka som är brottsoffer och vad brotten får för konsekvenser för de som drabbas. har flera rån uppmärksammats där offret inte bara rånats på sina tillhörigheter utan även utsatts för förnedrande behandling. Även detta måste granskas och analyseras inom ramen för kartläggningen. Syftet ska vara att ta reda på hur många av rånen som har förnedrande inslag, vilka det är som utför dem, var och i vilka sammanhang de begås, vilka drivkrafter som ligger bakom och vilka mönster som kan urskiljas. Med hänsyn till brottsutvecklingen anser vi att det behövs en omfattande och så heltäckande studie som möjligt. Brås utredning kommer kunna ligga till grund för både förändrad lagstiftning och informationsinsatser samt andra åtgärder för att förebygga framtida brott. Beroende på vad resultaten utvisar så kan en utredning också ha betydelse för hur svensk integrationspolitik – och i förlängningen också svensk migrationspolitik – ska utformas. Åtgärder mot ungdomsrånen samt höjt straff för rån av normalgraden Allt fler utsätts för personrån i , inte minst unga personer. De allra flesta rånen sker på allmänna platser som gator, torg, parker eller liknande. Det handlar om brott som ofta sätter djupa spår hos den som drabbas. Samhället behöver markera kraftfullt mot den här brottsligheten. ser vi att mindre än hälften av personrånen anmäls och alltför många av brotten förblir ouppklarade. har det skett ett stort antal rån mot unga i . I många fall är även de som begår de här brotten mycket unga. Vid den här typen av mycket allvarlig brottslighet är det viktigt med en tydlig markering från samhällets sida hur allvarligt vi ser på de här brotten. är det viktigt att verkningsfulla åtgärder kommer på plats som stärker tryggheten bland ungdomar som oroar sig för att bli rånade på vägen hem från skolan. Situationen kräver ett flertal åtgärder för att alla ska känna trygghet. är det lägsta straffet för rån fängelse. Det högsta straffet för rån av normalgraden är fängelse. höjdes straffen för grovt rån. Det lägsta straffet höjdes då från fängelse till fängelse och högst fängelse. I samband med det höjdes inte straffet för rån av normalgraden, vilket hade varit lämpligt. Vi vill höja det lägsta straffet för rån av normalgraden till lägst och . Det är konsekvent med förslag om att höja det lägsta straffet för grov stöld till fängelse. Slopad straffrabatt för unga samt ta bort dagens mängdrabatt särbehandlas unga vuxna i åldern 18–straffrättsligt genom en straffrabatt. Vi menar att den som är vuxen och begår ett brott också ska behandlas som vuxen av rättsväsendet. Regeringen har remitterat ett utkast till lagrådsremiss gällande skärpningar av straffrabatten för unga. Vi moderater anser dock att detta förslag är otillräckligt då det endast träffar brott med minimistraffet fängelse. Detta innebär att en 20-åring även i fortsättningen får straffrabatt då han begår till exempel en misshandel av normalgraden. Vi vill därför att den generella straffrabatten för gruppen 18–ska tas bort helt. Därtill vill vi väsentligt skärpa straff för den person som döms för flera brott i en och samma rättegång, detta genom att dagens form av mängdrabatt tas bort. Översyn av straffpåföljder för 15–17-åringar samt lämna förslag på skärpningar Allt yngre personer begår allt grövre brott. Ungdomar som begår grova rån har ökat lavinartat . Rånen har blivit grövre med förnedringsinslag. Vi moderater vill helt ta bort straffrabatten för 18–21-åringar. Detta skulle innebära en alltför stor skillnad i jämförelse med 15–17-åringar. Detta skulle även innebära att äldre gängkriminella skulle börja använda sig av allt yngre personer för att begå brott för deras räkning. Därför behövs en översyn av straffpåföljderna för 15–17-åringar samt förslag på skärpningar. är straffmyndighetsåldern i . ser vi en utveckling av ungdomsbrottsligheten där antalet unga som misstänkts för våldsbrott har ökat kraftigt . I dessa fall innebär straffmyndighetsåldern att unga som begår grova brott inte kan dömas till någon påföljd och att konsekvenserna uteblir. Ofta får de unga bo kvar hemma och fortsätta gå i skolan. Det kan också leda till att brottsoffret tvingas möta sin förövare . Straffmyndighetsåldern utnyttjas också av kriminella gäng som rekryterar allt yngre barn och ungdomar, till exempel för försäljning av narkotika, hantering av vapen eller för att på andra sätt bidra till den kriminella verksamheten. I vissa fall rör det sig om barn som är så unga som 10–. De får tidigt in en fot i den kriminella världen och gängkriminella högre upp i hierarkin blir deras förebilder. En sänkt straffmyndighetsålder skulle bland annat kunna göra det svårare att rekrytera unga till organiserad brottslighet, och vi vill att en utredning tillsätts för detta. Skärpning av brott mot knivlagen Skjutningar och sprängningar plågar vårt land, men även användningen av knivar har ökat markant. Många unga brottslingar använder kniv, särskilt ofta vid rån. När knivar bärs på offentlig plats utgör de lättanvända och dödliga vapen. Brott mot knivlagen har ökat med . har kniv använts vid i genomsnitt av samtliga fall av dödligt våld. används även ofta vid grova rån. Straffet för brott mot knivlagen är böter eller fängelse . dömdes av de som fälldes för brott mot knivlagen enbart till böter. vill se en skärpning av knivlagen om att innehav av kniv på allmän plats när kniven skäligen kan befaras komma till brottslig användning ska rubriceras som grovt brott. Straffskalan blir då fängelse till . Vi vill också ha en ökad tydlighet i förhållande till de som återfaller i brott mot knivlagen. Även sådana fall bör betraktas som grova brott där fängelse utgör den normala påföljden. Fler personer som bär kniv ska kunna gripas, anhållas och häktas då våra förslag innebär att fler brott ska rubriceras som grova. Den möjligheten saknas då de allra flesta brott mot knivlagen bedöms vara av normalgraden. Frågan om att kriminalisera självmordshets har diskuterats . Att hetsa någon till att begå självmord är hänsynslöst och siktar in sig på människor som mår psykiskt dåligt. Detta är kriminaliserat i bland annat och . Vi anser att det även ska bli kriminaliserat i .