mot · H8021615 · 2020-10-02 00:00:00 — ställde sig bakom förslaget. Detta behandlades i betänkandet Undantag från vid spridning av en samhällsfarlig sjukdom 2019/20:CU27. I detta fall gällde att enligt krävs bygglov för att uppföra en ny byggnad eller för att använda en byggnad till något annat än den är avsedd för. I en situation som vid spridningen finns inte tid att vänta in en bygglovsprocess för att få nödvändiga lokaler på plats. Förutom bygglov gäller undantagen bland annat rivningslov och marklov, lov att exempelvis höja eller sänka marken genom att schakta. Lagändringen började gälla . ställde sig bakom ett förslag om att det även ska innefatta omsorgsverksamhet. För att undvika överraskningar och reaktiva åtgärder i brist på tidigare beredskapsplanering behöver regeringen omgående få till en översyn med nödvändiga åtgärdsförslag av de regelverk som omfattar utgiftsområde 18 och dess beredningsområden inom stadsbyggnad. Detta som beredskap inför eventuella kommande kriser. Olika former av tänkbara kriser bör tas i beaktande, inte enbart pandemikriser. Att agera reaktivt då krisen redan inträffat, försenar åtgärder, är resurskrävande och fördröjande. Uteblivna möjligheter i lagstiftningen förhindrar direkta åtgärder. Regeringen behöver omgående starta detta arbete. Nationell handlingsplan för krisberedskap inom stadsbyggnadsområdet Det finns behov av ett nationellt grepp om krisberedskapsplanering inom stadsbyggnadsområdet för att rusta , regioner och kommuner för eventuella kommande kriser. Detta har coronapandemin och dess verkningar visat. Genom coronapandemin och dess verkningar har behoven av utökad krisberedskap visat sig. Det gäller inom försvarets och Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps områden, men även inom stadsbyggnadsområdet. Det finns många former av krissituationer som kan uppstå, där ett befintligt nationellt program och en handlingsplan skulle innebära en hjälp för att direkt kunna sätta in nödvändiga åtgärder enligt plan. Att för regioner och kommuner få ett stöd i form av detta från nationellt håll för planering skulle förenkla det lokala arbetet. I en handlingsplan bör exempelvis även planering för ihållande regn, slagregn och översvämningar ingå samt jordskred som i många fall uppstår genom oberäknat stora vattenmängders inverkan. Detta har inte sällan uppstått. I vissa kommuner planeras för sådant, i andra orter är planeringen mindre förekommande. Ett exempel där regn och översvämning används i stadsplaneringen är . Detta med anledning av att orten och andra orter på är utsatta för stora regnmängder. I planeras extra för stora regnmängder eftersom man utsätts återkommande för översvämningsproblematik, man använder också vattnet i kreativ stadsplanering. Det sker i form av olika projekt med bassänger och olika former av nya grepp för vattenavledning. Kommunens arbete är ett bra exempel på krisplanering inom stadsbyggnad. Inte enbart västkustorter är drabbade av plötsliga större regnmängder och översvämningar, utan även andra orter. Kriser där stadsbyggnadsområdet på olika sätt berörs behöver planeras för, både på nationell, regional och nivå. Regeringen behöver starta arbetet med framtagande av en nationell handlingsplan för krisberedskap inom stadsbyggnadsområdet samt ge regioner och kommuner i uppdrag att lokalt planera för krisberedskap inom stadsbyggnadsområdet. Detta görs lämpligen i samband med det förslag även lagt fram om översyn av regelverket för krisberedskap inom stadsbyggnadsområdet.