mot · H8023368 · 2020-10-06 00:00:00 — Klimat, energi och miljö ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett nytt uppdrag att analysera hur klimatpolitik bidrar till att minska de globala utsläppen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett nytt uppdrag att utvärdera effektiviteten i regeringens enskilda klimatreformer och vid behov föreslå nya, effektivare åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att beräkna och redovisa klimatnyttan av export och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett teknikneutralt stöd för utbyggnad av tank- och laddinfrastruktur för fossilfria transporter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta bonus–malus-systemet för bilar med ett mer effektivt styrmedel för att minska utsläppen från bilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge kommuner fler miljöstyrande verktyg för att minska transporternas miljöpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett teknikneutralt stöd till utbyggnad av tank- och laddinfrastruktur för fossilfria tunga transporter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka användningen av biodrivmedel i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reduktionsplikten som ett viktigt verktyg för transportsektorns omställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för långsiktiga och förutsägbara regler för förnybara bränslen på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för långsiktiga regler som tillåter skattenedsättning för både grödebaserade biobränslen och andra generationens biobränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att den inhemska produktionen av biobränslen ökar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och utveckling av och investeringar i alternativa gröna bränslen för transporter och industrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en reduktionsplikt för flyget bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och utveckling av ny teknik inklusive elflygplan för att minska utsläppen från flygtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ytterligare miljöstyrande start- och landningsavgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i EU och FN ska verka för internationella överenskommelser för att skärpa klimatkraven på flygtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftfullt driva på inom IMO för en kostnadseffektiv minskning av den internationella sjöfartens klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vara pådrivande för att sjöfarten inkluderas i EU:s system för handel med utsläppsrätter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Industriklivet som ett viktigt och långsiktigt stöd till omställningen av industrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för storskalig användning av CCS och bio-CCS i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram en finansieringsmodell för CCS och bio-CCS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU:s system för handel med utsläppsrätter anpassas till användningen av CCS och bio-CCS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra miljötillståndsprocesserna kortare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändringstillstånd ska vara huvudregel i miljöprövningsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att sprida kunskap om möjligheten att inkludera livscykelanalys som en faktor vid offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett fungerande fossilfritt energisystem är avgörande för näringslivets konkurrenskraft och centralt för klimatomställningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett energipolitiskt mål om fossilfri energianvändning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU ersätter målet för förnybar energi till 2030 med ett mål om fossilfri energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna den svenska kärnkraften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en analys av fortsatt drift av reaktor 1 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en färdplan mot nästa generations kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att sammanlänkningsmålet för elnäten i höjs till 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska exportera mer fossilfri el för att minska de totala utsläppen i EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att vattenkraft – både små- och storskalig – värnas och utvecklas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för vätgas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för kraft- och fjärrvärme och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU skärper sina klimatmål till 2030 och 2050 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU:s klimatmål till 2050 ska gälla alla medlemsländer och inte enbart unionen i sin helhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att utsläppsminskningar från kompletterande åtgärder ska få användas för att uppnå EU:s klimatmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU använder sin klimatdiplomati för att andra länder ska skärpa sina nationella åtaganden enligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara pådrivande så att EU tar initiativ till multilaterala förhandlingar om sänkta eller avskaffade tullar på miljövänliga varor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till förhandlingar om ett globalt minimipris på utsläpp av koldioxid i samband med COP 26 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett nytt ramverk för internationellt samarbete och klimatinvesteringar under artikel 6 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör inrätta ett program för internationella utsläppsminskningar under artikel 6 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka det svenska klimatbiståndet i syfte att hjälpa fattigare länder att prioritera klimatomställningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU prioriterar klimatbistånd i den gemensamma biståndspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att minska övergödningen, spridningen av giftiga ämnen och nedskräpningen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det internationella miljösamarbetet i och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka stödet till avancerad vattenreningsteknik och lokala vattenvårdsprojekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en långsiktigt hållbar fiskeripolitik i och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utöka forskningen kring den miljön och biologisk mångfald och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omställningen till en cirkulär ekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att utarbeta lämpliga kriterier för att öka andelen återvunnet material i produkter som upphandlas av offentliga myndigheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka återanvändningen och återvinningen av textilier samt att minska förekomsten av skadliga kemikalier i textilier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka återanvändningen och återvinningen av elektronik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en strategi för kemisk återvinning för att öka återvinningen av plast och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att minska nedskräpningen på land och i havet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande informationsinsatser mot nedskräpning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det aktiva och hållbara skogsbrukets nytta för klimatomställningen och övergången till en cirkulär bioekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom substitution ersätta fossilbaserade produkter och energi med fossilfria alternativ från skogsnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ta mer skogsmark ur produktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om underhåll och skötsel av redan skyddad skog för att behålla höga naturvärden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-lagstiftning som påverkar skogsnäringen i ska implementeras så att det svenska hållbara och aktiva skogsbruket inte begränsas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka den svenska livsmedelsproduktionen och förbättra konkurrensvillkoren i jordbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka självförsörjningsgraden av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beredskapen i jordbruket ska stärkas genom att säkerställa tillgången på viktiga insatsmedel, fungerande transporter, bränslen och arbetskraft som behövs för livsmedelsproduktionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jordbrukets bidrag till ett hållbart och cirkulärt samhälle och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för höga ambitioner i det internationella arbetet för biologisk mångfald och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska förekomsten av invasiva främmande arter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förvaltningen av redan skyddade områden med höga naturvärden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jordbrukets betydelse för öppna landskap och biologisk mångfald och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att förbättra den biologiska mångfalden i och och tillkännager detta för regeringen. En ambitiös klimatpolitik en viktig försäkring Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste och mest prioriterade frågor. Det råder inget tvivel om att mänsklig aktivitet bidrar till jordens uppvärmning. Forskarna vet inte allt om klimatförändringarnas effekter men att kostnaderna för att göra ingenting förskräcker. Vi vet tillräckligt för att veta att vi måste agera. En ambitiös klimatpolitik är en viktig försäkring för att mildra konsekvenserna av klimatförändringarna. och en majoritet av partierna i riksdag står bakom det klimatpolitiska ramverket, med klimatmålen, klimatlagen och det . långsiktiga klimatmål fastställer att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter nå negativa utsläpp. Det är en styrka i svensk klimatpolitik att det finns en bred enighet om ramverket. Det skapar en förutsägbarhet och långsiktighet som krävs för en skyndsam omställning och en framgångsrik klimatpolitik. Klimatfrågan är till sin natur gränsöverskridande. Därför är det svenska klimatmålet förankrat i ett globalt perspektiv. Miljömålsberedningen var enig om att nationella klimatmål inte får uppnås genom att utsläppen av växthusgaser ökar utanför gränser. Denna princip är helt central för att svensk klimatpolitik ska göra skillnad på riktigt. vill därför understryka att nationella mål ska betraktas som ett led i arbetet för att uppnå det övergripande målet om att begränsa de globala utsläppsminskningarna för att hålla temperaturökningen väl och allra helst , i linje med . Den här partimotionen behandlar framför allt klimatpolitik. För fler förslag inom miljöområdet hänvisar vi till våra separata kommittémotioner i miljö- och jordbruksutskottet: Klimatpolitik för hoppfulla, Levande landsbygd, Skogspolitik, Jakt och viltvård, Giftfri vardag, Djurskydd, Hållbar fiskeripolitik, Levande hav och rent vatten, Cirkulär ekonomi och Biologisk mångfald. Klimatpolitikens syfte är att bidra till omställningen av samhället och att minska utsläppen av växthusgaser, i och ytterst globalt. En framgångsrik klimatpolitik måste således vara resultatinriktad och åstadkomma minskade utsläpp. Höga ambitioner och en god vilja är förutsättningar för att kunna bedriva en framgångsrik klimatpolitik, men det är inte tillräckligt. Precis som andra politikområden måste klimatpolitiken präglas av resultat om den ska göra skillnad på riktigt. Regeringens klimatpolitik uppfyller inte krav på en resultatinriktad klimatpolitik som åstadkommer snabba utsläppsminskningar. granskar regeringens politik och i vilken utsträckning vidtagna och planerade åtgärder bidrar till att når sitt klimatmål. Men eftersom klimatfrågan ytterst handlar om att minska de globala utsläppen borde det också ingå i uppdraget att analysera hur klimatpolitik bidrar till att minska de globala utsläppen. I Klimatpolitiska rådets nuvarande uppdrag ingår också att identifiera politikområden där ytterligare åtgärder behövs för att nå klimatmålen och att analysera hur klimatmålen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt, både kort- och långsiktigt. Däremot saknas det ett tydligt uppdrag att utvärdera hur effektiva regeringens reformer är för att uppnå klimatmålen. menar att bör få ett tydligare uppdrag att utvärdera regeringens reformer inom klimatpolitiken i syfte att åskådliggöra vilka reformer som är mest effektiva och gör störst skillnad för klimatet. I de fall reformerna bedöms vara ineffektiva bör rådet peka på alternativa reformer som bättre uppfyller kravet på effektivitet och resultat. Utvärderingarna kommer då också att kunna tjäna som underlag till framtida regeringars klimatarbete. En ytterligare åtgärd som borde vidtas för att förstärka strukturerna kring det klimatpolitiska arbetet är att ta fram beräkningskonventioner för att bedöma klimatnyttan av förslag. Motsvarande finns till exempel redan för att beskriva offentligfinansiella effekter av ändrade skatteregler. Syftet är att öppet redovisa de metoder som tillämpas vid beräkningarna och skapa förutsättningar för konsistenta och konsekventa beräkningar . Det uppdraget borde ges till eller experter. ska beräkna klimatnyttan av svensk export Svensk klimatpolitik måste ha ett internationellt perspektiv. Styrmedel i som syftar till minskade utsläpp nationellt får inte leda till utsläppsökningar utanför landets gränser. Den svenska industrin är koldioxideffektiv. Forskning visar att svensk export av varor bidrar till minskade globala utsläpp. Genom att tränga undan varor som genererar högre utsläpp vid tillverkningen i andra länder bidrar den svenska industrin till att de totala utsläppen i världen är lägre än vad de annars skulle vara. exporterar alltså utsläppsminskningar. En viktig del av svensk klimatpolitik är därför att behålla hög tillväxt och konkurrenskraft i svensk industri så att vi kan exportera mer produkter med relativt låga utsläpp. Klimatpolitiken får inte leda till koldioxidläckage, alltså att genom nya regler medverkar till att produktion flyttar till länder med mindre strikt klimat- och miljölagstiftning eller konkurreras ut av andra länders industrier med mindre miljövänlig teknik. Regeringens snävt nationalistiska syn på klimatpolitiken riskerar att bidra till att flytta utsläppen utomlands som de samhällsekonomiska konsekvenserna för är negativa. vill att utsläppen med hänsyn till exportens klimatnytta ska börja mätas och följas upp på samma sätt som mäter territoriella och konsumtionsbaserade utsläpp. bör därför få ett nytt uppdrag att beräkna och redovisa klimatnyttan av export. Vi vill minska risken för beslut som orsakar såväl koldioxidläckage som negativa samhällsekonomiska konsekvenser för . Transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp. Därför är det angeläget att vi vidtar kraftfulla åtgärder för att minska utsläppen från denna sektor om ska klara av att ställa om samhället och . vill ha ett transportsystem med en god tillgänglighet för människor, minskad klimatpåverkan och ökad konkurrenskraft i näringslivet. När vi utformar vår gröna transportpolitik tar vi hänsyn till att är ett land med stora avstånd. Det är viktigt att det finns förutsättningar för tillväxt i hela landet och att människor ska ha möjlighet att bo och verka där de vill. Många är beroende av att kunna transportera sig över förhållandevis stora avstånd för att få vardagen att gå ihop. Likaså måste varor kunna transporteras inom och utom landets gränser. är ett handelsberoende land och det finns en nära koppling mellan ökad internationell handel och ökade godstransporter, till sjöss, på land och i luften. Vi ser att alla transportslag fyller en funktion och kommer att behövas också . är positiva till ökad järnvägsutbyggnad med fokus på den regionala pendlingen som är avgörande för jobb och tillväxt. Kraftiga underhållsinsatser ska kombineras med investeringar i kostnadseffektiva kapacitetshöjande åtgärder i hela landet. Det regionala pendlandet och industrins behov av pålitliga godstransporter ska stå i centrum. Fokus bör ligga på de sträckor där kapacitetsbristerna är som störst. Ur ett miljö- och klimatperspektiv är det viktigt att beakta livscykelanalyser för att säkerställa att investeringar inte blir ineffektiva. Byggandet av järnväg genererar i sig betydande koldioxidutsläpp, och därför ska resurser inte läggas på sträckor där dessa utsläpp inte kan hämtas hem. vill inte minska människors och företags möjlighet att resa och transportera. Däremot vill vi genom vår politik minska utsläppen som transporterna ger upphov till. Vi driver en politik för att bilar och lastbilar ska minska användningen av fossila drivmedel till förmån för biobränslen, el och andra fossilfria drivmedel. Vi vill att flyget ska ställa om genom obligatorisk inblandning av biobränsle och satsningar på elflyg, sjöfarten måste möta högre miljökrav internationellt och järnvägsutbyggnaden ska fokusera på den regionala pendlingen som är avgörande för jobb och tillväxt. Ur ett miljö- och klimatperspektiv är det viktigt att beakta livscykelanalyser för att säkerställa att investeringar inte blir ineffektiva. Inrikes transporter omfattas av det långsiktiga klimatmålet om nettonollutsläpp . Men transportsektorn, exklusive flyget, har också ett eget etappmål, om att utsläppen ska vara lägre jämfört med . har utsläppen från inrikes transporter minskat med . minskade utsläppen från inrikes transporter jämfört med året innan. Det är en positiv utveckling, men takten är ändå för långsam. Enligt beräkningar behöver utsläppen minska med om målet att minska utsläppen från inrikes transporter ska nås till 2030. Minska utsläppen från vägtransporter Av inrikes transporter står vägtrafiken för av utsläppen och dessa kommer framförallt från personbilar och tunga fordon. Att minska utsläppen därifrån är därför prioriterat för . Det finns i huvudsak tre sätt att minska utsläppen: genom minskat trafikarbete, genom energieffektiviseringar och genom att minska användningen av fossila bränslen till förmån för bränslen som ger låga eller inga utsläpp. Runt om i världen pågår en spännande utveckling av teknik för fossilfria transporter. En del är långt framme, en del är i sin linda. tror inte att det finns en enda lösning för att minska utsläppen från vägtransporterna. Tvärtom blir en av politikens viktigaste uppgifter att utforma styrmedel som är teknikneutrala och som tillåter lösningar som är effektiva att få genomslag i samhället, oavsett om det handlar om elektrifiering, biobränslen, grön vätgas eller någon annan teknik. Teknikneutral tank- och laddinfrastruktur för personbilar slår fast att elektrifiering är en av nycklarna för att minska utsläppen från transportsektorn och nå klimatmålet. Antalet sålda elbilar och elhybrider går mycket snabbt framåt, om än från låga nivåer. utgörs av personbilsflottan i av laddbara bilar. Det är en ökning med . EU har infört nya regler för fordonstillverkare som innebär rejält skärpta krav på de genomsnittliga koldioxidutsläppen från personbilar. Det finns därmed starka incitament för tillverkarna att anpassa sig till kraven och sälja många fler bilar med låga eller inga utsläpp. Likaså ska EU som en del av den gröna given börja finansiera byggandet av laddinfrastruktur i hela unionen. kommer det dock att behövas nationella styrmedel för att öka mängden elbilar i . Det behövs satsningar på den publika infrastrukturen för att människor ska kunna ladda sina elbilar till exempel längs med våra vägar. finns det stora områden – så kallade vita fläckar – i där det inte finns en enda publik laddstation inom en radie på åtminstone . För att elbilar på allvar ska kunna konkurrera med bilar med förbränningsmotor måste det finnas i princip lika bra möjligheter att ladda bilen. har konstaterat att offentligt stöd till laddstationer i vissa fall är motiverat, men att det bör avgränsas och ges utifrån identifierade marknadsmisslyckanden. Stöd till spridning av publika laddstationer i syfte att bygga upp nätverk av laddstationer beskrivs som motiverat. Däremot konstaterar myndigheten att stöd till privat laddinfrastruktur, som regeringen finansierar genom Klimatklivet, inte är motiverat eftersom ett sådant stöd lider av bristande additionalitet. Sådan infrastruktur hade kommit på plats även utan stödet.