ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H80268 · 2020-09-11 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med ett förslag för en mer tillåtande lag för nödvärn och nödvärnsexcess och tillkännager detta för regeringen. Under 2018 misshandlades en person svårt av en närboende man. Efter att ha lämnat offret kom gärningsmannen strax tillbaka på en motorcykel och passade då på att utdela dödshot mot såväl det första offret som en 44-åring vars hem de befann sig i. I syfte att kunna freda sig lyckades 44-åringen få tag på sin älgstudsare, men trots ett flertal uppmaningar att lämna hemmet ignorerades det av angriparen. I stället försökte den aggressive och hotfulle mannen slita vapnet ur händerna på 44-åringen, varför ett skott också oavsiktligt avlossades vilket orsakade förövarens död. Hovrätten dömde sedan den 44-årige mannen som oavsiktligt skjutit ihjäl en aggressiv inkräktare till 18 månaders fängelse för grovt vållande till annans död. Trots att såväl tings- som hovrätt klart och tydligt konstaterat att 44-åringen befunnit sig i en nödvärnssituation har han dömts till 18 månaders fängelse för grovt vållande till annans död. I båda domstolarna. Trots uppenbar nödvärnsrätt (en omfattande nödvärnsrätt, enligt hovrätten) anser de båda domstolarna att 44-åringen i stället för att beväpna sig borde ha kontaktat polis, försökt fly, låst in sig alternativt tillsammans med det andra offret försökt övermanna den aggressive och narkotikapåverkade inkräktaren. Det kan inte anses vara rimligt att laglydiga människor ska behöva utstå vad som helst. Att två domstolar fattat detta beslut är fullkomligt orimligt. 44-åringen hade inte planerat att skada någon. Han hade inte för avsikt att skada någon annan och han försökte under situationens gång göra vad han kunde för att angriparen skulle lämna honom och hans inneboende i fred. Det enda han gjort sig skyldig till är med andra ord att försöka freda sig, varför ett 18 månaders fängelsestraff är fullständigt obegripligt. Detta tydliggör att det krävs en lagändring då tröskeln för vad som får anses vara godtagbart i ett pressat läge måste sättas betydligt högre än vad som är fallet där det klart och tydligt finns en alltför snäv syn på nödvärnsrätten och nödvärnsexcess. Det finns en lång rad exempel på den här typen av situationer där ett blivande offer förväntas undvika att freda sig till dess att risken mot dennes hälsa är så stor att till och med det egna livet hotas. Regeringen bör utreda detta i syfte att återkomma med ett förslag för att lagen ska bli betydligt mer tillåtande när det gäller såväl nödvärn som nödvärnsexcess.
mot · H802680 · 2020-09-30 00:00:00 — Återkommande utvärdering av arbete med Agenda 2030 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en återkommande internationell extern utvärdering av politik för global utveckling för att se över det svenska arbetet med Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. klubbade riksdag propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (PGU). I och med beslutet antog en ny gemensam hållning för att skapa långsiktighet i utvecklingspolitiken. Under de år som gått har sittande regeringar förändrat och utvecklat politiken inom området . PGU har sedan den gick igenom granskats och utvärderats, såväl av Statskontoret 2014 som i en rapport från Expertgruppen för biståndsanalys () 2016. anser att utvärdering och granskning är viktigt och något som partiet vill se mer av. antog en resolution, Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development A/RES/70/1, som innehåller en agenda (Agenda 2030) för långsiktigt hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling kopplat till fattigdomsbekämpning. Skillnaden från de tidigare milleniemålen är att denna agenda inte bara vänder sig till utvecklingsländer utan till alla länder i hela världen och att vi alla har ett gemensamt ansvar att uppnå målen både genom nationellt och internationellt arbete. önskar se återkommande utvärderingar av arbete med Agenda 2030. Dessa utvärderingar ska genomföras av en extern, internationell part och de ska innefatta adekvata jämförelser med hur arbetet fortskrider i andra jämförbara länder.
mot · H802681 · 2020-09-30 00:00:00 — Diplomatiska garantier om human behandling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till förhandlingar om ramverk för diplomatiska garantier om human behandling, efter brittisk modell och tillkännager detta för regeringen. biföll resolution och rekommendationer till ministerrådet 2084 om resande stridande i och . I sina rekommendationer uppmanas medlemsstaterna att upprätta instrument för att underlätta återsändning av misstänkta såväl som dömda terrorister. Utdrag från rekommendationerna till ministerrådet, ”Foreign Fighters in and 2084”: The Assembly invites the member States to work towards concluding agreements with third countries, the terms of which would guarantee: 6.1. that they stand ready to receive their nationals who have been expelled from member States on account of terrorist offences; 6.2. that, in accordance with international law, such persons will not be subjected to torture or capital punishment. Även om utländska medborgare döms för mycket allvarliga brott eller misstänks utgöra ett hot mot rikets säkerhet finns det en överhängande risk att gärningsmannen ändå inte utvisas eftersom upprätthåller principen om non-refoulement, det vill säga att vi inte utvisar personer till länder där det råder osäkerhet kring huruvida den utpekade skulle utsättas för tortyr eller kränkande behandling om utvisningen verkställdes. Denna princip kan i sig anses vara sund och i allra högsta grad försvarbar. Problemet som uppstår till följd av denna princip har uppmärksammats i ett flertal fall då bland annat irakisk säkerhetstjänst skarpt har kritiserat den svenska säkerhetspolisen för att den senare inte delat med sig av information om misstänkta IS-terrorister som reser från till . Bakgrunden till att inte vill dela denna information är att personer som döms för terrorbrott i riskerar dödsstraff och att detta i så fall strider mot ovan nämnda princip. låter sig på så sätt utnyttjas som en ”safe haven” av IS-terrorister, och dessutom riskerar vi att bli ett hot mot andra länder (som kanske lägger stora resurser i arbetet mot terrorn), eftersom vi i praktiken blir en för terroristerna. I mål mot hävdade gärningsmannen att utvisningen till inte kunde verkställas eftersom han skulle utsättas för tortyr i hemlandets fängelse. Att tortyr är vanligt förekommande i jordanska fängelser var ostridigt i målet, men verkställighet accepterades ändå eftersom utfärdade en diplomatisk garanti om human behandling av gärningsmannen. Domstolen har avvisat sådana garantier eftersom de inte ansetts trovärdiga, men i detta fall accepterades dessa garantier bland annat eftersom de var transparenta och detaljerade och utfärdade av högsta myndighet, och eftersom det fanns mekanismer för kontroll och uppföljning av deras efterlevnad. måste därför följa resolution och ta initiativ till ett bi- eller multilateralt ramavtal för utfärdande av sådana garantier, något som skulle möjliggöra ett svenskt återsändande av IS-terrorister som hindras.
mot · H802683 · 2020-09-30 00:00:00 — Motion till 2020/21:683
mot · H802688 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk lagstiftning för Magnitskijsanktioner och tillkännager detta för regeringen. somnade in i Butyrkafängelset i efter statssanktionerad fysisk och psykisk tortyr. Han plågades som följd av att han nekats vård efter att ha drabbats av inflammerad bukspottkörtel. Magnitskij var en 37-årig revisor och jurist, som blev ett hot mot den ryska regimen när han kunde föra fram information om stölder och statligt bedrägeri i miljardklassen. Magnitskij arbetade som jurist åt finansmannen som var landets största utländska fondförvaltare. Browder kunde avslöja hur korrupta statstjänstemän mjölkade den ryska statskassan på men när dessa anklagelser kom för nära högsta ledning utsattes han för förtal, anklagelser, frihetsberövande och till slut förvisning. Efter Magnitskijs bortgång har Browder valt att hedra honom genom att med gott resultat föra arbetet mot korruptionen vidare. skrev dåvarande president under den så kallade Magnitskijlagen. Lagen hade som avsikt att straffa ryska tjänstemän som ansvarat för den ryska skatterevisorn död i ett fängelse i , och tillåts den amerikanska regeringen sanktionera människorättsbrott, frysa tillgångar och hindra vissa personer från att resa in i landet. Det är inte helt enkelt att förhindra brott mot mänskliga rättigheter i länder med en stor avsaknad av ett väl fungerande rättssamhälle eller demokratiska institutioner. Det finns dock sätt att minska risken för korruption eller brott mot mänskliga fri- och rättigheter. Olika varianter av Magnitskijlagar har antagits av ett flertal länder med målet att personer som gjort sig skyldiga till brott mot mänskliga rättigheter, oavsett nationalitet, ska straffas. Riktade Magnitskijsanktioner anses vara mycket effektiva just eftersom de straffar det fåtal personer som bär ansvar för vissa brott som vanliga medborgare inte drabbas. Lagstiftningen kan likaså verka preventivt just för att en sanktion mot en enskild blir särskilt kännbar. På så sätt avskräcks korrumperade personer från att agera rättsvidrigt. Eftersom det visat sig vara effektivt har såväl som uppmanat sina medlemsländer att införa sanktionslagstiftningen. Flera länder, däribland , , , och , har infört en sådan lagstiftning, dock inte . Regeringen fick ett tillkännagivande om en EU-gemensam sanktionslagstiftning . Vi menar att det är orimligt att invänta en EU-gemensam lagstiftning då man inom ramen för EU-samarbetet redan försökt med detta. har situationen i ytterligare aktualiserat den här problematiken. Kandidater i presidentvalet, liksom andra som kunde påverka valet i riktning bort från den sittande presidenten, har fängslats och misshandlats. Detta visar att ett genomförande av en svensk Magnitskijlag är både viktigt och brådskande. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag på en svensk Magnitskijlagstiftning.
mot · H80269 · 2020-09-14 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra högtidliga öppnande i Rikssalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Rikssalen på skapades 1717 av slottsbyggaren d.y. som främsta ceremonirum. Rikssalen togs i bruk för 1755–1756 som öppnades i salen , och salen var platsen för högtidliga öppnande . I samband med att den nya regeringsformen trädde i kraft ändrades även formerna för öppnande. Ceremonin flyttades från Rikssalen till plenisal. Den förlegade politiska överenskommelsen, Torekovskompromissen, mellan Socialdemokraterna och de borgerliga partierna inför utarbetandet av regeringsform och som bland annat bidrog till att öppnande flyttades från Rikssalen till plenisalen, bör i alla sammanhang ses över. Det är nu överenskommelsen gjordes den 16–och mycket har hänt . De politiska republikanska vänstervindar som blåste runt efter 1968 har mojnat och det är nu nya tider. Det är dags att åter värna och hedra våra svenska traditioner och vår gemensamma historia. I detta led bör monarkin åter få upprättelse för den fantastiska tradition den innebär och det fantastiska arbete som vårt kungahus utför. Den svenska monarkin representerar kontinuitet, har ett starkt stöd bland medborgarna och bär tillsammans med den representativa demokratin upp vår historia. Som en av världens äldsta monarkier har kungahuset en viktig roll för att förmedla och föra vår kultur och historia vidare. Utöver detta är kungafamiljens främsta roll att representera varför högtidliga öppnande, som kan ses som en av de främsta ceremonier vi har i , är ett bra tillfälle att ta vara på den möjlighet som finns att använda kungahuset. Ett öppnande av i skulle bidra till att stärka folkets bild av både kungahuset och men också bidra till att värna och hedra våra svenska traditioner och vår gemensamma historia.
mot · H802693 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över avtalet om rättslig hjälp i brottmål med och tillkännager detta för regeringen. är ett av världens största finanscentrum mycket tack vare långvariga, goda relationer till omvärlden och en frihet som påminner om den som finns i västvärlden. 2020 kunde vi se hur Hongkongbörsen rasade. Detta var en naturlig följd av vad demokratiaktivister varnat för, och som också kom att hända – slutet på det fria och demokratiska som vi känt fram till . hade tidigare tydligt signalerat sin önskan om att skulle införa nya så kallade säkerhetslagar. har varit en självstyrande del av sedan området lämnades över från . De friheter som utlovades vid överlämnandet har försvunnit och därmed även den omtalade policyn ”ett land, två system”. Sedan den nya så kallade säkerhetslagen, vilken möjliggjort för att vidta kraftfulla åtgärder mot förespråkare av demokrati, trädde i kraft har allt fler tystnat av rädsla för att gripas och få långa fängelsestraff. Demokratiaktivister i har gripits och ställts inför rätta, trots det omfattande folkliga stödet för demokratin, och man har aktivt plockat bort böcker från biblioteken och infört censur. samlades en fjärdedel av befolkning vid en demonstration, men i takt med att den djupt odemokratiska kinesiska kommunistregimen får ett utökat globalt inflytande ser vi hur förtrycket ökar, och myndigheterna bryr sig föga om Hongkongbornas eller omvärldens åsikter. Utifrån vad vi tvingats bevittna i är det uppenbart att det inte finns något som försvarar att skulle upprätthålla det (mutual legal assistance in criminal matters) med som trädde 2018. Avtalet med om rättslig hjälp i brottmål innebär att parterna ska ”lämna varandra ömsesidig rättslig hjälp vid utredning av och lagföring för brott och i rättsliga förfaranden som hänför sig till brott”. Definitionen av vad som klassas som rättslig hjälp är mycket generös och innebär bland annat att såväl som kan dela med sig av uppgifter som hjälper till att identifiera och lokalisera personer. Vidare innebär det att båda parter ska kunna erbjuda varandra stöd, information och dokument för att exempelvis spåra personer eller händelser. Mot bakgrund av att rättsväsendet i numer är kinesiskt innebär det att det varken är fritt, självständigt eller rättssäkert. får aldrig användas som ett verktyg i allt mer intensiva angrepp mot demokratin och mot människor som utövar sin fundamentala rätt till yttrande- och åsiktsfrihet. Regeringen bör möjligt se över, alternativt helt avsluta, avtalet med om rättslig hjälp i brottmål, i syfte att säkerställa att det inte missbrukas av kinesiska myndigheter för att begå övergrepp mot exempelvis oliktänkande.
mot · H802694 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska erkänna som huvudstad och tillkännager detta för regeringen. har en central roll för det judiska folket, både nationellt och som den allra heligaste platsen. Ingen annan religion eller folkgrupp har en relation till som kommer i närheten av judarnas. nämns 669 gånger i den hebreiska (d.v.s. judiska) , som ungefär motsvarar det kristna . Som jämförelse nämns inte alls i . I otaliga böner och psalmer uttrycker judarna sin längtan att få återvända till och . Som när den judiska påskens () sedermåltid avslutas med orden ”i ”. Samma önskan avslutar även gudstjänsten vid judendomens heligaste högtid, försoningsdagen (). gjorde till judarnas huvudstad f.Kr. var det religiösa centret i landet. Där låg det första templet som kung byggde, och senare det andra templet som byggde. har ständigt varit en central symbol i judiskt liv, sekulärt och religiöst, i diasporan såväl som i landet . har de flesta myndigheterna i såsom och regeringen. Även landets president har sitt residens i . Flera länder som exempelvis , och har erkänt som huvudstad. Det är nu tid för även att erkänna som huvudstad.
mot · H802695 · 2020-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra tjänstemannaansvaret i och tillkännager detta för regeringen. har politisk aktivism bland myndighetsanställda blivit vanligare. Det handlar i korthet om att anställda vid myndigheter driver en egen agenda utan stöd i, eller i motsats till, demokratiskt formade beslut. Nedan följer ett axplock av situationer som uppstått . Vattendirektivet tolkas i direkt kontrast till uttalade innebörd, vilket visar sig bero på tjänstemän som är aktiva i föreningen , som ivrar för utrivning av fördämningar. Luciatåg i skolorna stoppas utan föregående politisk diskussion. Ett antal formellt partioberoende tjänstemän på skriver ett brev som ifrågasätter ”nästa regering eller regeringsunderlag”. Anställda inom socialförvaltningen i en kommun kräver att nämndens förtroendevalda ordförande avsätts på grund av ett olämpligt uttalande. tvingar skogsägare att stämma staten för att få de ersättningar de har rätt till. Vapenlicensansökningar avslås med hänvisning till icke-existerande regler om vapnets utformning. Länsstyrelser sätter egna miniminivåer för antalet vargar, vilka avviker från de politiska besluten. En person som är artinventerare på och som därmed har makt över beslut om avverkning är på sin fritid aktiv som skogsaktivist och undervisar om hur man kan stoppa avverkningar. Myndighetsaktivismen spänner således över ett brett spektrum av ämnesområden. väcker det kanske mest irritation, men för areella näringsidkare handlar det om möjligheten att försörja sig på sin verksamhet. Den som sliter för att förvalta skog, mark och vatten ska kunna lita på att de myndighetspersoner som har makt att fatta avgörande beslut om verksamheten inte påverkas av en egen agenda. Myndighetsaktivismen urholkar förtroendet för myndigheternas oberoende och ytterst för demokratin som metod för att påverka de offentliga beslut som styr vardagen för areella näringsidkare. Det är därför angeläget att återupprätta det oväldiga ämbetsmannaidealet. En enig riksdag beslutade att det tidigare nedmonterade tjänstemannaansvaret ska stärkas igen. Tyvärr har regeringen uppvisat ett synnerligen lågt engagemang i ärendet. När utredning i ärendet väl kommer göms frågan om tjänstemannaansvar väl undan i direktiven. Dessutom formuleras direktiven så att utredningen ska se över om ansvaret ska utvidgas i stället för hur. Beslutet att tjänstemannaansvaret ska återinföras är taget och beslut bör följas.
mot · H802696 · 2020-09-30 00:00:00 — En ny utredning om vad som hände med ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny utredning om vad som hände och tillkännager detta för regeringen. Historien om är fantastiskt intressant och spännande men också fruktansvärt tragisk. som genom en kombination av personligt mod, fräckhet, kunskap och en ovanlig auktoritet lyckades rädda tiotusentals människor undan en säker död. Genom sin kreativitet skapade han nya skyddspass som såg mycket officiella ut: med stämplar, signaturer och foto, och de är på både tyska och ungerska, i gult och blått som den svenska flaggan, fast tvärtom. Den som fick ett sådant skyddspass blev inte svensk medborgare, men i krigets uppfattades det ändå så. Inget dokument blev så övertygande och skyddande som skyddspass. Han anställde många av sina skyddslingar och på detta sätt kunde han även rädda deras familjer. Han köpte in hus – svenskhusen eller Wallenbergstaden i folkmun – och hängde svenska flaggan utanpå och hävdade att de var diplomatiskt territorium. lyckades också organisera de övriga länder som arbetade för att rädda judar så att de gemensamt stoppade en planerad massaker, stormningen av ghettot i . När närmade sig beslöt sig för att söka upp ryssarna, både för att utverka att de snabbt intog och skyddade ghettot och för att presentera en plan för återuppbyggnad av . Men ryssarna tog till fånga och fängslade honom i det ökända , och vad som sedan hände är inte bevisat. Ryssarna hävdar att han dog, eller mördades, i fängelset 1947. Men några riktigt säkra bevis har aldrig kunnat bevisas. Tvärtom har rapporter visat att varit passiv och undflyende. Vad som egentligen hände har varit och är fortfarande en stor gåta, ett mysterium. Att vi fortfarande 2020 inte vet med all säkerhet vad som hände är en stor skam och ett sår som inte läker förrän sanningen är genomlyst.
mot · H802697 · 2020-09-30 00:00:00 — bör införa s.k. end of waste-kriterier för uttjänta däck ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram s.k. end of waste-kriterier för uttjänta däck och tillkännager detta för regeringen. Vi är mitt inne i en intensiv period av omställning för klimatets skull. I miljörelaterade frågor ska inte statens egna myndigheter vara saktfärdiga när det gäller att ge tillstånd till branscher och företag som vill göra sin omställning. En sådan fråga gäller däckbranschen, återvinningen av däck och roll i detta. har hamnat på efterkälken när det gäller återvinning av däck. Det beror till stor del på att saknar så kallade end of waste-direktiv för när avfall upphör att vara just avfall. I många andra europeiska länder finns det end of wastedirektiv för däck och gummi. I dessa länder är det tillåtet att produktifiera gummigranulat från uttjänta däck och skapa nya produkter av något som tidigare betraktades som avfall. infördes end of waste-direktiv exempelvis i . I , och upphandlar man vid vägbeläggning gummiasfalt med återvunnet däckmaterial. Effekten är en mjukare vägbana med lägre ljudvolym från trafiken. tillåter att återvunna däck används i infrastrukturprojekt och för olika konstruktionsändamål, bara för att nämna några exempel. Däckgummi är ett högteknologiskt material som efter att det tjänstgjort som däck har mycket kvar att tillföra vårt samhälle. Materialet dämpar buller och dränerar, och det är också stötdämpande och isolerande. Det tål temperaturväxlingar och utgör en attraktiv yta för mikroorganismer att ta hand om föroreningar. Efter processande går materialet att använda i många olika applikationer. En viktig förutsättning för att skapa marknad och innovation för nya produkter av uttjänta däck är att man kan slippa avfallsstämpeln på ett återvunnet material. Det är direkt hämmande om återvunnet material inte tillåts konkurrera med jungfruligt material. Regeringen bör ge i uppdrag att se över end of waste-kriterierna generellt, då många branscher är drabbade. Som ett pilotprojekt bör , tillsammans med däckbranschen, ta fram end of waste-kriterier. Avsaknaden av sådana drabbar däckbranschen hårt, hårdare än många andra branscher. Att samma material klassas som avfall i men har produktstatus i andra länder är inte rimligt. Vi borde ta hand om vårt eget avfall istället för att bränna och exportera det och importera samma material från exempelvis . Däckbranschen har höga ambitioner och färdiga investeringsplaner när det gäller återvinning och många idéer kring produktifiering, men utvecklingen förlamas av att det inte finns end of waste-kriterier. Om återvunna däck istället för att ses som avfall betraktas som råvara kan vi skapa både arbetstillfällen och nya produkter, något som är extra viktigt i dessa tider av ekonomisk nedgång i spåren av coronapandemin.