mot · H8023500 · 2020-10-06 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en garanti att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en sammanhållen handlingsplan med tydliga mätbara mål om hur regelbelastningen för företag ska minska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa principen ”En regel in, en regel ut” och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppgift och ställning ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra konsekvensutredningarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge relevanta myndigheter i uppdrag att kartlägga och synliggöra överimplementering av EU-regler inom sina områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett förenklingsforum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en central plattform för regelgivning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda servicegarantier med maxtider för myndighetshandläggning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett avskaffande av systemet med personalliggare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ägarskiften där personal vill driva vidare företaget kan underlättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ägarskifteskontor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera fler tjänster i RUT-avdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera RUT-tjänsten som avser enklare tillsyn av bostad för att se om utformningen behöver justeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa kravet på hotelltillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och harmonisera momssatser inom besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kompetensförsörjningen inom besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att LOV bör främjas på alla de områden som lagstiftningen ger utrymme för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kostnaden för tillståndsprövning hos och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hantering av oseriösa aktörer inom personlig assistans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan med civilsamhället för ökad mångfald av utförare i välfärden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analysera energipolitikens inverkan på industrins konkurrenskraft på kort och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta industrins tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högskolornas samverkansuppdrag behöver tydliggöras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statliga forskningsinstituten bör ges tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga FoU-satsningar för industrins små och medelstora företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omstrukturera statens riskkapital så att det i högre grad ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av finansieringsmöjligheter beträffande privatpersoners, företags och andra aktörers möjligheter att investera i lokal företagsutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning av minerallagen som bl.a. ser över äganderättens ställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av innovationssystemet med alla dess aktörer för att tydliggöra nyttan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gynnsamt regelverk för testbäddsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att skapa en megafond för life science som kapitaliseras genom investeringar i både ägarandelar och obligationer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ökad omfattning effektutvärdera företagsstöden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ansökan och utbetalning av statliga företagsstöd samordnas så att förekomsten av s.k. bidragsentreprenörer minskar och effektiviteten i stöden ökar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att säkerställa att statliga bolag inte snedvrider konkurrensen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga i vilken utsträckning staten ägnar sig åt verksamhet som konkurrerar med det privata näringslivet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara pådrivande för ökad frihandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för handelsavtal mellan och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ratificering av handelsavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenlighet med ska vara en förutsättning för klimattullar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och att bör agera motpol till dem som vill öppna för subventioner till storföretag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU lägger mer kraft på att minska handelshinder mellan utvecklingsländer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tullfrihet för klimatviktiga komponenter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på EU för att få till stånd en reformering av WTO som säkerställer organisationens framtida relevans, och detta tillkännager för regeringen. Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statligt ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Stöd till enskilda näringsidkare Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Central plattform för regelgivning Läget för svenskt näringsliv har snabbt fört och omvärlden in i en djup lågkonjunktur, som en konsekvens av de åtgärder som regeringar världen över behövt ta för att stoppa smittspridningen av covid-19. Företagen och deras anställda är hårt drabbade. Många har fått leva med en stark oro över om det egna livsverket ska kunna överleva krisen. Branscher som hotell, restaurang och transport påverkades starkt av restriktioner, social distansering och oro för smittspridning. Produktionsvärdeindex för tjänstesektorn föll tungt. Arbetslösheten har stigit kraftigt och ligger högt jämfört många andra EU-länder. uppgick arbetslöshetssiffran till enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar, . Samma månad svarade av företagen att de hade ett omsättningstapp. Även om en viss ljusning kan skönjas är den fylld av osäkerhetsfaktorer, såsom smittspridningens utveckling och den ekonomiska politikens inverkan. Vissa branscher är särskilt utsatta och har i månader stått utan intäkter. Regeringen har under krisen vidtagit åtgärder i form av flera stödpaket riktade till företagen. Inte sällan har det skett efter påtryckningar från . Vår ambition har varit att i konstruktiv anda söka lösningar. För företagens skull, och därmed för jobbens och välfärdens skull. Att permitteringsstödet kom på plats var viktigt för att skydda arbetstillfällen. ville se ett högre tak i stödet än vad som initialt gavs. Därtill ville vi slopa kravet på arbetsgivare att först göra sig av med tillfälligt anställda innan permitteringar kunde ske. Regeringen tillmötesgick det första, men beklagligt nog inte det andra. gick därmed på tvärs med flera andra länder och människor med svag ställning på arbetsmarknaden förpassades till arbetslöshet i onödan. presenterade tidigt förslag på omställningsstöd mot bakgrund av det intäktsras som näringslivet upplevde. När regeringens förslag kom avsåg det . , efter krav från bland annat oss kristdemokrater, förlängdes stödet och vidgades också till att gälla egenföretagare. Det är av stor vikt att de reformer som sjösätts är strukturellt riktiga och för ur krisen. Det behövs jobbreformer som är breda, snabba och träffsäkra – kraftfulla åtgärder som bryter med massarbetslösheten. En nyckelfaktor i återhämtningen är ett gott företagsklimat där investeringar stimuleras och det är enkelt och lönsamt att anställa. I vårt budgetförslag föreslås flera reformer. Bland annat tar vi bort arbetsgivaravgifterna för den som anställer personer som förlorat jobbet under pandemin. Även företag som avbryter korttidspermitteringar kommer få slopad arbetsgivaravgift för resterande del av 2020. Det är en jobbreform som kan bidra till en positiv tillväxtspiral. Vi föreslår kraftigt breddat optionsprogram för unga och växande företag. Vi välkomnar regeringens tillfälliga sänkning av bolagsskatten men avvisar deras planer på en ny skatt som riktar sig mot klädes- och skobranschen. I vår budget föreslår vi också höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt, vilket underlättar för företagare. Och arbetet mot företagens regelbördor intensifieras. ekonomiska politik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att personer, familjer, företag och civilsamhället tillsammans tar ansvar för vårt gemensamma samhälle. En av politikens viktigaste uppgifter måste vara att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt, som ger fler jobb och välfärd. En framgångsrik och inkluderande arbetsmarknadspolitik är därmed starkt beroende av ett fungerande utbildningssystem och en näringspolitik som främjar företagande som ger jobb och skatteintäkter till att finansiera välfärden. En regering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och goda möjligheter till arbete måste bedriva en näringspolitik som stimulerar till enskildas initiativ och företagande. En grundförutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Trösklarna in på arbetsmarknaden måste sänkas. Behovet av regelförenklingar för företagen måste beaktas i större utsträckning . Inte minst måste de effektiviseringar som möjliggörs av digitala lösningar tas till vara. Det handlar om att kapa administrativa pålagor, och möjliggöra för entreprenörer att välja optimala arbetssätt samt välja bort det som ej skapar mervärden. Vi kan inte fortsätta att ha dubbla system – det blir varken effektivt eller värdeskapande. Det behövs mer fart i det nationella digitaliseringsarbetet. Kristdemokratisk politik för både små och stora företag behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. De skapas främst när människor finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. slår vakt om ett livskraftigt näringsliv som kan skapa fler arbetstillfällen och ökad tillväxt. Det är viktigt att lagar, skatter och regler utformas på ett sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De regler staten ställer upp för företagen ska vara långsiktiga. Likvärdiga villkor ska gälla för olika företagsformer, oavsett företagets storlek, eller var i landet det finns. De små och medelstora företagen, som ofta är familjeföretag, ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. Det kan till exempel handla om generationsväxlingar i företag, något som vi kristdemokrater anser måste kunna ske enkelt och fritt från onödig regelbelastning som hindrar företag från att ställa om och leva vidare. har förmånen att ha en tillväxt av större internationella företag som också efterfrågar ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen får fortsätta utvecklas, är en förutsättning för att vårt land även framöver ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Med fler sysselsatta kan fler försörja sig själva och därmed få mer makt över sina liv. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka samhällsekonomin och därmed värna välfärdssystemen så att de som bäst behöver samhällets stöd också kan få det. Ett gott företagsklimat är således ett grundfundament i ett fritt och värdigt samhälle. En del i detta är att även se eget företagande som en naturlig väg till arbete, både för sig själv och för andra. Ansvaret för arbete och välfärd hos samhällets aktörer – den enskilde medborgaren, offentliga institutioner, näringsliv och ideella sektorn, är ibland diffust. Det är svårt både för den enskilde och företagare att skapa sig en bild av de arbetstillfällen, ersättningar, program och insatser som finns, framför allt de som sorterar under Arbetsförmedlingen. förespråkar ett reformerat system för arbetsförmedling, som närmare beskrivs i utgiftsområdesmotion 14. Det kan också i vissa fall vara svårt att skapa sig en överblick över vilka myndigheter som har hand om vad. vill därför rensa upp i den förra regeringens misslyckade satsningar och i stället rikta insatser till det som fungerar. Även detta redogör vi för i utgiftsområdesmotion 14. Tydlighet, hanterbarhet och kunskap är tre delar som måste utvecklas hos ansvariga instanser för att skapa arbetspraktik, anställningar och lärlingsplatser på företag och i andra verksamheter men även för att kunna göra sin egen livsdröm möjlig i eget företagande eller tillsammans med andra. Inte minst för att skapa möjligheter för nya svenskar att komma in i det svenska samhället och kunna gå från bidrag till egen försörjning. Goda villkor för företagande vill införa en garanti att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna och att uppgiften sedan slussas vidare till aktuell myndighet. Det skulle påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet – att skapa värde och jobb. Regelförenklingar var i fokus för den dåvarande alliansregeringen –2014, men efter regeringsskiftet har antalet regler som företagen behöver ta hänsyn till ökat markant. var drivande i alliansregeringen för att regelförenklingar skulle genomföras och den uppgiften har sedan regeringsskiftet tyvärr blivit ännu viktigare. Ju färre regler en företagare har att förhålla sig till, desto enklare att företagaren gör rätt samt att de administrativa kostnaderna minskar för det enskilda företaget. Det ska vara lätt att göra rätt. Vässat arbete mot företagens regelbördor I snitt tvingas företagare lägga på administration och sex av tio företagare upplever regler som ett tillväxthinder. Arbetet mot regelkrångel måste ges högre prioritet. anser att det behövs en sammanhållen handlingsplan med tydliga mätbara mål kring hur regelbelastningen ska minska. Planen ska innehålla delmål och beskriva insatser som ska vidtas för att nå dessa. För att säkerställa att planen följs ska regeringen återkommande redovisa för hur arbetet med planen fortlöper. Modeller som skyddar företag mot ständigt växande pålagor ska användas. Här kan lära av andra länder. Vi vill införa principen ”en regel in, en regel ut”, som bland annat tillämpas i , och som innebär att när nya regler införs ska regellättnader genomföras i minst samma omfattning. inrättades av den alliansledda regeringen med fokus på att arbeta med regelförenklingar för företag. Erfarenheter från andra länder visade att en oberoende granskning av tillkommande regler minskar onödigt regelkrångel. uppgift är att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar till författningsförslag som kan få effekter av betydelse för företag. 2015 ändrade dock den rödgröna regeringen och sammansättning från att vara en statlig kommitté till ett beslutsorgan inom . yttrar sig endast över konsekvensutredningarnas kvalitet. Av de 154 konsekvensutredningar som har yttrat sig över har 102 konsekvensutredningar sammantaget bedömts uppfylla förordningskraven medan 52 inte har bedömts uppfylla kraven. Detta motsvarar en andel på som inte uppfyllde förordningens krav . Det samlade utfallet av granskning av konsekvensutredningar visar på brister i analysen av påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden för företag. har konstaterat att dessa aspekter är av stor betydelse för företagens förutsättningar att arbeta och växa. anser att uppgift och ställning ska stärkas. bör bli obligatoriskt remissorgan för förslag så att nya lagar och regler, såväl som förändringar i befintliga, blir så ändamålsenliga som möjligt. bör yttra sig över kompletterande nationella konsekvensutredningar av EU-förslag inför en svensk position i ministerrådet. Vid nationell regelgivning behöver komma in tidigare i processen för att motverka bristfälliga konsekvensutredningar, innan de når en bredare krets. ska fortsatt yttra sig över färdiga konsekvensutredningar men bör ha möjlighet att , på utkaststadiet, kräva kompletteringar av konsekvensutredningar innan processen fortskrider. Konsekvensutredningarna är centrala underlag för att i rätt skede motverka regler som annars belastar företagen och för att främja kostnadseffektiv regelgivning. Att höja konsekvensutredningarnas kvalitet är ett av regeringens uttalade förenklingsmål. Redovisningen av granskningar av ger emellertid vid handen att konsekvensutredningar fortfarande påfallande ofta har brister som gör att kraven inte uppfylls. Fler insatser för att konsekvensutredningarna ska fylla sitt syfte är således påkallade. Tidiga samrådsinsatser, och de resultat som framkommer av dem, är inte regel att redovisa vilket det bör vara. När synpunkter från näringslivet inte tillmötesgås ska skälen för det beskrivas. Stöd till regelgivare när det gäller metoder som för adekvata konsekvensutredningar måste säkerställas. Förordningen om konsekvensutredningar vid regelgivning bör vidare kompletteras med tydligare krav gällande hur uppföljning och utvärdering ska ske, detta för att kontrollera att konsekvenserna blir de avsedda, och om inte så är fallet ska justeringar genomföras. tillkännagav 2019 att regeringen bör verka för att EU-direktiv ska genomföras i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning. menar att regeringen ännu inte har gjort tillräckligt på området. ser utrymme för myndigheter att spela en mer aktiv roll där man kontinuerligt kartlägger sina respektive områden samt samlat synliggör, också för allmänheten, på vilket sätt överimplementerar EU-regler. En sådan transparens menar vi kan främja medvetenheten och bidra till diskussioner om nödvändiga lättnader. Som en del av processen bör myndigheterna även lämna eventuella förslag om lättnader. Vi vill att regeringen ger relevanta myndigheter ett sådant uppdrag. I inrättades ett särskilt implementeringsråd med uppgift att bidra i arbetet mot överimplementering av EU-direktiv i dansk lagstiftning. I rådet fanns representanter från näringsliv, arbetstagarorganisationer, brukarorganisationer och sakkunnig expertis och man gav förslag till regeringen kopplat till kommande EU-rättsakter och genomförandet av nya och förändrade direktiv. Existerande lagstiftning granskades också. Genom så kallade grannkontroller jämfördes regeltillämpning och implementering i med hur andra EU-länder hade gjort för att på så vis värna de egna företagens konkurrensvillkor. Rådet uppmärksammade även i ett tidigt skede kommande EU-initiativ där det fanns anledning för regeringen att göra en särskild insats för danska intressen. Arbetet bar frukt och ledde till att över 100 av rådets förslag kring konkurrenskraftigare regler genomfördes. Rådet bytte 2019 namn till Erhvervslivets EU- og Regelforum och utöver uppgifterna som nämns ovan fick man ett bredare uppdrag. föreslår man även förenklingar av regler som följer av nationell rätt. menar att bör dra lärdom av arbete och inrätta en fast struktur med ett förenklingsforum likt det danska. Det är också vad framlägger och utvecklar i sin slutrapport efter näringsministerns så kallade förenklingsresa, publicerad . I uppdraget är det centralt att förenklingsforumet får mandat att lämna förslag som hanteras enligt principen ”följ eller förklara”, det vill säga att regeringen offentligt måste motivera de förslag som ej tillmötesgås. Förenklingsforumet ska ha en centralt placerad roll i regelprocessen och processen bör utvecklas i den anda som beskriver avseende ny regelprocess. Vi vill att tillkännager detta för regeringen. Central plattform för regelgivning Regelgivning utförs av en rad offentliga aktörer, och företag har svårt att få en överblick över pågående och planerade insatser. Istället för att samla relevant information på en nod tvingas företag söka på olika platser. Genom en central plattform kan det bli mer transparent för företagen när olika regelarbeten börjar och slutar och hur man kan gå tillväga för att lämna synpunkter. Vi tror att det kan stärka företagarperspektivet i regelgivningen och motverka problem som att företag får kort om tid på sig för anpassning till nya regler. En central plattform för regelgivning bör införas och vi avsätter för det i budgeten. Smidig och förutsägbar myndighetsservice Myndigheternas service till företagen kan vara helt avgörande för företagens utveckling. Förutsägbarhet är en viktig faktor i kontakten med myndigheter. Det ska finnas tydligt definierade och tidsatta garantier, så kallade servicegarantier, kring vilken service man som företagare ska kunna förvänta sig. Vidare ska också regleras hur företagen ska kompenseras om myndigheten inte lever upp till garantin och dess maxtider för handläggning. vill utreda servicegarantier för företagen i syfte att bidra till snabbare, mer kvalitativ och mer förutsägbar myndighetsservice. 19 myndigheter har tilldelats ett så kallat förenklingsuppdrag. Uppdraget syftar till att underlätta företags myndighetskontakter. Uppdraget rör handläggningstider, kundnöjdhet vid kontakter och myndigheternas samråd med företagen. anser att fler myndigheter ska ges förenklingsuppdrag. tillkännagav för regeringen att regeringen ska överväga detta. Vid samma tillfälle fattades även andra beslut om tillkännagivanden som står bakom och som kan förenkla för företagen.