mot · H8023203 · 2020-10-06 00:00:00 — Enligt uppföljning 2020 anger 109 av kommunerna att de har underskott på särskilda boenden. är övertygade om att det är få, om ens någon, som väljer att flytta till ett anpassat boende om de inte behöver det. Den dag man upplever att det inte fungerar med det egna boendet så ska man ha rätt till ett anpassat boende. vill därför införa en äldreboendegaranti – den som fyllt ska ha en lagstadgad rätt att få flytta till ett anpassat boende som till exempel särskilt boende eller trygghetsboende när personen själv bedömer att behovet finns. Möjligheten att bygga mer flexibelt med såväl särskilt boende som trygghetsboende inom samma fastighet bör utvecklas. gör därför också stora satsningar på att få fram fler platser i äldreboenden. I den budget som vi, tillsammans med , fick igenom i presterade vi kraftfulla reformer för att fler äldreboenden skulle byggas, men tyvärr har S/MP-regeringen skurit ner på eller riktat om dessa satsningar till mer ineffektiva stöd. I vårändringsbudgeten 2019 försvann t ex som var tänkta att stimulera byggandet av fler trygghetsboenden genom att kommunerna skulle kunna erbjuda trygghetsvärdar till dessa boenden. Utöver denna neddragning gjorde regeringen om det prestationsbaserade stöd som skulle stimulera kommuner att bygga särskilda boenden till ett generellt stöd, och det investeringsstöd som var öronmärkt för trygghetsboenden styrdes om till biståndsbedömda boenden med högre trösklar. De viktiga satsningarna som drivit för att få fram fler trygghetsboenden, så att fler äldre kan flytta till anpassade boenden tidigare – och dessutom senarelägga en eventuell flytt till kostsamma särskilda boenden – blev därför inte av. I budgetpropositionen skar regeringen ned ytterligare på investeringsstödet för äldrebostäder. I budgetpropositionen har regeringen anslagit pengar för investeringsstöd till bostäder, men endast för framtida satsningar som inte specificerats tydligare. Regeringens budgetförslag innehåller därmed inga klara besked för de äldre som upplever att de kan klara sig i sitt ordinära boende utan behöver ett anpassat boende. För att stärka de äldres rätt att få tillgång till en anvisad plats på särskilt boende avsätter till en prestationsbaserad ersättning till de kommuner som klarar att anvisa platser . Vi föreslår även en höjning av den lägre gränsen för vitesbelopp när kommunerna inte klarar att leverera särskilt boende . Vitesbeloppet är mellan och . Den lägre gränsen behöver höjas till . Vi vill även pröva möjligheten att ekonomiskt kompensera den som inte får en plats på boende . En äldreboendegaranti utan äldreboenden är inte värd något. För att klara löftet om en äldreboendegaranti behövs fler och olika typer av äldreboenden. Stimulansmedel för att kommunerna ska bygga fler äldreboenden är därför nödvändiga. utökar regeringens stimulansbidrag på området men det är avgörande att kommunerna höjer sin ambition kring byggande av äldreboenden. Vi anslår därför mer , 1 miljard 2022 och 2023 under utgiftsområde 9 för att fler bostäder ska byggas. höjer också bostadstillägget för äldre med låga pensioner mer än regeringen inom utgiftsområde 11 för att de ska kunna har bättre råd med de nybyggda äldrebostäderna. Kristdemokrater återinför också den satsning på gemenskapsvärdar, som regeringen tidigare strukit ur KD/M-budgeten, och avsätter 2021–2023 till detta ändamål. Dessa medel kan även användas till andra gemenskapsfrämjande aktiviteter inom äldreomsorgen. avsätter därtill för som en satsning för att öka de digitala möjligheterna på äldreboenden. Ingen ska tvingas ut från sitt hem men ingen ska heller tvingas att bo kvar i hemmet. Det måste vara den äldres behov och önskan som ska stå i centrum. Först då lever vi upp till en reell äldreboendegaranti. menar att äldreomsorg av god kvalitet förutsätter ett personcentrerat bemötande där personalen kan skapa en trygg miljö och en personlig relation med den äldre. För att det ska vara möjligt behöver äldreomsorgens personal ges goda förutsättningar att göra ett bra jobb. Den är också nödvändigt att äldreomsorgens personal ges möjlighet till återhämtning efter den enorma belastning som pandemin har medfört och medför alltjämt. Genom de rejält ökade statsbidragen till äldreomsorgen generellt tillsammans med de riktade satsningar som redovisas i denna motion menar att kommunerna har goda möjligheter att såväl långsiktigt stärka äldreomsorgen som i närtid möjliggöra återhämtning för medarbetarna. Det borde vara en självklarhet att de som sköter om våra nära och kära på ålderns höst inte ska behöva bli sjuka av sitt jobb. För att säkra personalförsörjningen för välfärden måste vi öka attraktiviteten för omsorgsyrken. anser därför att det är hög tid att prioritera medarbetarna inom äldreomsorgen, deras familjeliv och hälsa. Vi har lämnat förslag om detta , men det verkar vara först nu som regeringen är redo att göra förbättringar av personalens villkor. Med rätt reformer på personalens arbetsvillkor kan resultatet också bli att timmarna för social aktivering hos den äldre blir fler, gemenskap främjas och kvaliteten inom äldreomsorgen höjs. Den som arbetar med viktig välfärdsverksamhet inom eller på ett vård- och omsorgsboende behöver goda arbetsvillkor för att kunna ge kvalitativ omsorg. Det är också viktigt för att omsorgsyrken ska vara attraktiva så att personalförsörjningen kan fungera – en nyckel för att möta välfärdens behov . Gruppen äldre kommer att öka från drygt 530 000 personer till över 800 000 personer 2030, som gruppen yrkesverksamma (20–) minskar något (). Enligt förväntas 291 000 personer ha insatser av Socialtjänstlagen (SoL) 2030, om behoven i åldersgruppen fortsätter vara desamma, vilket motsvarar en ökning . Men råder arbetskraftsbrist inom äldreomsorgen, av arbetsgivarna uppgav att det var brist på personal med vård- och omsorgsutbildning . Det var en minskning jämfört , men däremot uppgav fler () att det var större brist på yrkeserfaren personal än på nyutexaminerad[11] En av vårdens stora utmaningar ligger således i att allt fler äldre behöver få hjälp, stöd och vård som antalet yrkesverksamma minskar. Enligt SKR behöver antalet anställda inom äldreomsorgen öka med 67 000 personer (en ökning ) [12]. Arbetsvillkoren inom äldreomsorgen är på många håll dessvärre inte tillräckligt bra. Enligt professor emeritus i socialt arbete, , vill hälften av de som arbetar inom äldreomsorgen sluta[13]. Löneläget är ofta lågt och det finns små möjligheter att byta arbetsgivare när det inte finns valfrihetssystem. Dåligt utformade upphandlingar kan dessutom leda till att viss personal får sämre villkor. Därtill finns det på många håll orimligheter i arbetstid, bland annat på grund av så kallade delade turer som ofta kraftigt drar ned medarbetares livskvalitet och möjligheter till familjeliv. Delade turer innebär två arbetspass som är uppdelade med en längre rast inklusive en lunchrast emellan. Systemet är omvittnat tröttande och beskrivs av många anställda i mycket negativa ordalag. Dåliga scheman bidrar till stress och sjukskrivningar. av personalen inom äldreomsorgen upplever psykisk ansträngning och jäkt i arbetet minst en gång . Över hälften upplever detta i stort sett [14]. Vi vet att risken att bli sjuk av stress är högre inom kvinnodominerade yrken, och äldreomsorgen är inget undantag. Antalet startade sjukfall uppgick till 211 per 1 000 sysselsatta , högst av alla branscher. Resultatet är hög personalomsättning, 2017 var personalrörligheten inom vård och omsorg. Flest sjukdagar per anställd återfinns i sektor. Antalet sjukdagar bland anställda kvinnor i sektor var jämfört med inom näringslivet. Bland män var motsvarande siffror i sektor och inom näringslivet. En närmare jämförelse kan även göras mellan kvinnor och män anställda inom regionen, där antal sjukdagar per anställd kvinna låg på 2,19 och per anställd man . Kvinnor i sektor har således inte bara fler sjuktillfällen än kvinnor i regionen och näringslivet, men även betydligt fler sjukdagar än män i båda sektorerna[15]. Med många sjukskrivningar och hög personalomsättning blir det ännu svårare att lägga bra scheman och upprätthålla personalkontinuiteten. För många av de äldre som lever ensamma utgör hemtjänstpersonalen en stor del av deras sociala liv. Kontinuitet och tillräckligt med tid för att bygga goda relationer med hemtjänstpersonal ger möjlighet att bygga upp förtroende och tillit vilket bidrar till trygghet hos de äldre. En trygghet som kan främja en god livskvalitet och livsglädje som förebygger psykisk ohälsa. Men personalen vittnar om att de inte har tid för att skapa en relation med de äldre som de möter i arbetet. mötte en hemtjänsttagare i snitt 16 olika personal , i vissa fall var det så många som 25 olika personal[16]. Förutom att detta skapar otrygghet för den äldre, innebär det också sämre möjligheter för personalen att göra ett bra jobb med god kvalitet. som ovan beskrivna brister i arbetsvillkoren inom äldreomsorgen finns, har äldreomsorgens chefer i många fall inte förutsättningar att göra ett så bra jobb som de skulle vilja. Chefer inom vård och omsorg och sociala tjänster har de största arbetsgrupperna på hela arbetsmarknaden – inom just äldreomsorgen har varje chef i snitt direkt personalansvar för cirka 60 personer[17]. Chefer som arbetar inom mer mansdominerade yrken har sällan fler än 18 medarbetare[18]. har visat att chefer inom vård och omsorg arbetar under tidspress, har hög arbetsbelastning med stora ansvarsområden och många medarbetare. Resultatet är att en av fem i personalen upplever att de har små eller mycket små möjligheter att vid behov få stöd av chef. Cheferna har en viktig roll i att skapa goda villkor för personalen, men det är bara möjligt om enhetscheferna har ansvar för ett rimligt antal medarbetare. Dessutom måste en större flexibilitet medges av kommunerna så att enhetscheferna kan göra de prioriteringar som leder till bättre arbetsvillkor och en god bemanning med hög kontinuitet. Alltför ofta kringskärs enheternas chefer genom kommunövergripande regler som minskar tilliten och därmed gör ansvarsutkrävandet sämre. En annan nyckelgrupp vad gäller att skapa goda arbetsvillkor inom äldreomsorgen – och som ofta glöms bort – är schemaläggare. De bär ett tungt ansvar för att få viktiga välfärdsverksamheter att rulla och för att lägga en planering som säkerställer att övriga yrkesgrupper inom vård och omsorg inte bränner ut sig. Utöver arbetssituationen som beskrivits ovan finns små möjligheter för personalen att fortbilda sig och det finns få karriärsteg inom yrket, vilket visar på ett behov av större utbildningssatsningar. anser att det nu behövs krafttag för att förbättra arbetsvillkoren för personalen inom äldreomsorgen. Det handlar om att värna medarbetare, deras familjeliv och hälsa, men också om att stärka möjligheten att rekrytera mer personal. Med rätt reformer kan resultatet också bli att timmarna för social aktivering hos den äldre blir fler, gemenskap främjas och kvaliteten höjs. För att tiden med de äldre ska bli en tydligt värderad del av arbetet bör även sociala behov införas i Socialtjänstlagen som grund i biståndsbedömningen för äldreomsorg. avsätter sammanlagt 3,5 miljarder för att förbättra arbetsvillkoren för äldreomsorgens medarbetare och för kompetensutveckling. föreslår baserat på ovanstående att staten tecknar ett avtal med SKR om ett prestationsbundet stöd till förbättrade villkor för personalen inom äldreomsorgen. Kraven i det prestationsbaserade stödet ska gälla all kommunfinansierad verksamhet, även privat driven men offentligt finanseriad omsorg. Satsningen ska följas upp årsvis med målsättningen att alla kommuner ska nå bättre resultat. Stödet uppgår till och fördelas till kommunerna baserat på fyra parametrar som alla väger lika: Aktivt arbete för att minska förekomsten av delade turer: Kommunen ska kunna visa att det skett en tydlig minskning i användandet av delade turer alternativt att delade turer är på en låg nivå eller inte används alls. Ett system för hur detta ska mätas och följas upp bör utarbetas i samverkan med SKR. Tiden som frigörs när de delade turerna försvinner bör användas till mer tid med de äldre. Förbättrad personalkontinuitet: Kommunen ska tydligt minska antalet hemtjänstpersonal per hemtjänsttagare (enligt statistik som kommunerna redan nu rapporterar in till Öppna jämförelser). De kommuner där hemtjänsttagaren får möta maximalt tolv olika personal får alltid del av stödet. God medarbetarnöjdhet och delaktighet: Kommunen ska kunna visa ett bättre resultat än föregående år för SKR:s totalindex för Hållbart medarbetarengagemang (HME) vad gäller äldreomsorgen. Som minst ska kommunen ha ett HME på 50 (av 100), och överstiger det 75 får kommunen ersättning oavsett om det skett en förbättring från föregående år eller ej. Avlastning för cheferna: ska kunna visa att snittantalet som äldreomsorgscheferna i kommunen har direkt rapporteringsansvar för tydligt minskar. De som inte överstiger 25 får alltid del av stödet. Regeringens satsning på ett äldreomsorgslyft kom efter det att såväl , SKR som krävt att en större satsning görs med start . Därför välkomnar vi satsningen. Därutöver föreslår vi följande förstärkningar. Satsa på utbildning för äldreomsorgens chefer: satsas på ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer, för att de bättre ska klara av den viktiga roll de har i att skapa goda arbetsvillkor för sina medarbetare. Satsa på utbildning av schemaläggare: valde regeringen att stryka den satsning på schemaläggare som beslutade om utifrån KD/M‑budgeten. återinför regeringen satsningen i det så kallade Äldreomsorgslyftet och det är så klart bra men viktig tid har gått förlorad. står fast vid satsningen och vill utöka den samt göra den permanent. läggs på metodutveckling, utbildning av schemaläggare inom och spridning av exempel på hur man uppnår god personalkontinuitet. De goda exemplen finns – där engagerade och kloka schemaläggare klarar av att säkerställa både god hemtjänst med tid för den äldre och heltid för den personal som önskar – utan delade turer. Förstärka och förlänga satsning på statsbidrag till vuxenutbildningen för utbildning inom hälso- och sjukvården: Stödet är till för personer som vill kombinera utbildning med en tidsbegränsad anställning inom äldreomsorgen eller hälso- och sjukvården och syftar till att ge deltagarna kompetens för en tillsvidareanställning. Utbildningen ska skräddarsys utefter vilka kunskaper personen har , och bör även kunna innehålla språkundervisning. Denna satsning ansluter delvis till Äldreomsorgslyftet men genom förslag förstärks hela utbildningssatsningen jämfört med regeringens. Rätten att bestämma över sin vardag gäller hela livet. Det finns, tacksamt nog, ingen åldersgräns för den friheten. Därför behöver vi värna äldres rätt till självbestämmande. Vi vill införa ett krav i lag på kommunerna att tillhandahålla frihet att välja inom äldreomsorgen. Varje person har egna kunskaper och erfarenheter som det är värt att ta vara på och ta hänsyn till. Det egna valet, inflytande över de insatser som ges, ett värdigt bemötande, ett socialt välbefinnande, ett tryggt boende och närhet till läkarkontakter ska tillgodoses inom äldreomsorgen. För att säkerställa detta vill att varje kommun ska ha en värdighetsgaranti i äldreomsorgen. 1.5 Insatser utan biståndsbedömning Fler insatser bör kunna ges utan biståndsbedömning. Det är exempelvis få som efterfrågar plats i anpassat boende om man inte behöver det. Därför bör äldre genom en äldreboendegaranti som vi beskrivit ovan ges rätt till plats i anpassat boende utan biståndsbedömning. Vidare har flera kommuner gett rätt till hemtjänst i viss omfattning utan särskild biståndsbedömning. Det är rimligt att den möjligheten tydliggörs genom en lagändring så att samtliga kommuner kan ge den möjligheten. har goda erfarenheter av detta. Vi ser sammantaget positivt på de förslag som lämnas i i denna del och menar att de bör övervägas vidare i kommande proposition till . Biståndsbedömningen ska användas där den är ändamålsenlig vilket den är inom en rad områden inom . Att ge insatser utan biståndsbedömning där det är lämpligt, innebär att tid frigörs för biståndsbedömarna att kunna följa upp beslut om insats och andra kvalitetshöjande delar. Något som är viktigt för att äldre ska kunna leva ett liv med hög livskvalitet. 2 Nationellt forskningsprogram för att stärka äldres hälsa Coronapandemin har satt i blixtbelysning de brister som finns inom äldreomsorgen och vården av äldre. Men har pekat på stora kompetens- och rekryteringsbrister inom områdena geriatrik och gerontologi. Det är därför angeläget att vården av äldre stärks – den måste präglas av högsta kvalitet oavsett var i landet man bor. Den geriatriska kunskapen måste öka och spridas i alla de olika verksamheter som är nödvändiga för att tillförsäkra en god vård och omsorg. Ökad kunskap kring de underliggande faktorerna vid akuta och kroniska sjukdomar som uppstår till följd av åldrande kan leda till bättre vård och behandling. Forskning inom detta område kommer i förlängningen att stärka äldres hälsa. anser att forskning kring äldres hälsa kräver särskild uppmärksamhet. Forskning bör innefatta tvärvetenskaplig forskning och implementering av dess resultat ute i verksamheten som bedriver vård och omsorg av äldre. och för hälsa, arbetsliv och välfärd (FORTE) bör därför i samverkan med relevanta aktörer ges i uppdrag att inrätta ett nationellt forskningsprogram inom detta område. Programmet bör tilldelas 2021–2023. Dessa resurser öronmärks med inom regeringens föreslagna ram på anslag 3:1 inom utgiftsområde 16, samt inom regeringens föreslagna ram på anslag 6:2 inom utgiftsområde 9. anser att det är mycket angeläget att vården och omsorgen av personer med demenssjukdom är god. Antalet drabbade kommer att fortsätta att öka i takt med att befolkningen lever allt längre. En välfungerande demensvård är en av grundförutsättningarna för en fungerande äldreomsorg, men även en viktig förutsättning för diagnostik och behandling av psykisk ohälsa hos äldre. En fungerande demensvård är också ett stöd och en hjälp för anhöriga. Vid en begynnande demensbild ska alltid eventuella bakomliggande somatiska sjukdomar uteslutas, alternativt en möjlig depression övervägas. Psykiatriska symptom som ångest och oro kan också förekomma vid demens. Alla med misstänkt demenssjukdom ska ha rätt till kvalificerad utredning, diagnos och behandling. Detta kräver i sin tur kompetent, välutbildad och välmotiverad personal. Alla medarbetare inom vård och omsorg måste ges både tid och resurser samt specifik kunskap om demenssjukdomar och psykisk ohälsa hos äldre för att de ska kunna skapa en så bra demens- och äldrevård som möjligt. Den förstärkning föreslår för den kommunala hälso- och sjukvården liksom satsningen på primärvården är båda nödvändiga för att ge förutsättningar för en god demensvård. Såväl primärvården som den kommunala hälso- och sjukvården och slutenvården måste fungera sömlöst för att diagnos, behandling och stöd ska bli på bästa sätt. Detaljer kring dessa förslag återfinns i motion som berör hälso- och sjukvården. Äldres mat och måltider bör ges ökat fokus eftersom måltiden för många äldre tillhör dagens höjdpunkter. Måltiden är grundläggande för att förebygga undernäring och främja tillfrisknande vid sjukdom, men inte minst en viktig del av det sociala livet. Det är viktigt att anpassa såväl näringsinnehåll, portionsstorlek och matens konsistens till den enskildes behov. Inom ramen för den ekonomiska förstärkning som regeringen föreslår till kommunerna bör måltiden kunna utvecklas till en höjdpunkt på alla boenden och i . Osteoporos är en folksjukdom som inte får den uppmärksamhet den borde ha. Varannan kvinna och var fjärde man kommer att drabbas av osteoporos. Om vi hade bättre uppföljning av frakturer skulle vi kunna spara mycket mänskligt lidande och dessutom minska de ekonomiska utgifterna. Verkligheten är sådan att av dem med fraktur får hjälp att förebygga framtida frakturer. Ändå vet vi att rörelse, styrketräning och bättre kost gör stor skillnad vad gäller benskörhet. Osteoporosfrakturer kostar samhället så här finns en stor förbättringspotential som minskar lidandet och sparar vårdkostnader. Vi vet också att frakturer på grund av osteoporos ökar med stigande ålder, av de som drabbas av osteoporos är . anser att regeringen ska tillsätta en utredning med mål att öka kunskapen om osteoporos inom hela vårdkedjan samt tillskapa ett nationellt för forskning om osteoporos. 6 Äldresamtal för god fysisk och psykisk hälsa har publicerat en undersökning om äldreomsorgen där det framgick att långt över hälften av de äldre med hemtjänst besväras av ensamhet och var sjunde besväras ofta. Insikten växer nu i flera om hur ensamheten bryter ned samhällskroppens celler. premiärminister presenterade strategi mot ensamhet. Hon beskrev den som ”första steget i den nationella uppgiften att utrota ensamheten under vår livstid”. Men tycks ha en betydligt längre startsträcka för att ta sig an ensamheten som samhällsproblem. Den svenska överideologin om att det offentliga ska lösgöra oss från varandra och göra oss till fria individer (om än beroende av det offentliga) har sannolikt stått i vägen: Varför skulle det offentliga främja goda relationer och mer gemenskap? Statistik och forskning visar att de äldsta drabbas mycket hårt även av psykisk ohälsa vid ofrivillig ensamhet. En nationell studie av m.fl. om ofrivillig ensamhet hos personer och uppåt visar att konsekvensen av ensamhet är ökad risk för psykisk och fysisk ohälsa, stroke, hjärt- och kärlsjukdomar och till och med dödlighet[19]. Depression och psykisk ohälsa bland äldre ökar som en konsekvens av denna ensamhet. Den senaste statistiken från och dödsorsaksregistret visar att självmord är vanligare bland män än kvinnor och vanligast bland äldre män (85-plus). 2019 dog 395 kvinnor respektive 869 män på grund av suicid[20]. Detta är fler än 2018[21]. måste sluta se ensamheten som ett individuellt problem och börja betrakta det som det samhällsproblem det är. Då kan vi också ta steg bort från ett samhälle som hamnat i konflikt med människan som gemenskapsvarelse. Hälsofrämjande strategier för äldre har en avgörande betydelse för att upprätthålla och öka funktionsförmågan, bibehålla eller förbättra egenvården samt stimulera ett socialt nätverk. Genom att erbjuda hälsofrämjande insatser till äldre kan vi bidra till ett längre, självständigt liv med god livskvalitet. Även socialt nätverk och aktiviteter, t ex lärande aktiviteter och deltagande i kulturella evenemang, är en förutsättning för ett hälsosamt åldrande. Ett sätt att motverka otrygghet hos den äldre i förhållande till det egna åldrandet är att kommuner erbjuder äldre ett samtal om livssituationen och det som kommunen och det civila samhället kan erbjuda i form av sociala aktiviteter. Det är något som prövats i . Vissa kommuner i bjuder in äldre till samtal om livssituationen. anser att samtliga äldre ska erbjudas denna typ av ”äldresamtal”. Äldresamtalen kan utformas på olika sätt men bör ge en möjlighet för hemsjukvården att upptäcka medicinska behov – så att allvarligare hälsotillstånd kan undvikas. Samtalen kan dessutom – och inte minst – bidra till att skapa trygghet och bryta ensamhet för den äldre, något som i sig kan höja livskvaliteten och skjuta upp behovet av andra mer omfattande omvårdnadsinsatser. har påvisat att det finns behov av att utveckla rutiner för att upptäcka missbruk av alkohol bland äldre då andelen personer som har alkoholproblematik ökar i förhållande till yngre åldersgrupper. Även här kan äldresamtalen spela en viktig roll. vill att äldresamtal ska erbjudas av hemsjukvårdsteam till alla som fyllt som inte har hemtjänst eller bor i särskilt boende och på det sättet får kontakt med omsorgsinsatser. Äldresamtalen riktar sig till en grupp på drygt 320 000 personer. Vi avsätter 160 miljoner 2021–2023 till detta ändamål.