mot · H8023500 · 2020-10-06 00:00:00 — Det första avser programmet Serverat som är en digital tjänst som ska förenkla myndighetskontakter och uppgiftslämnande och även bidra till effektivare handläggning. Programmet används främst av restaurangbranschen och anslutningsgraden bland kommuner är förhållandevis låg. Plattformen bör breddas med fler tjänster så att användbarheten, och anslutningsgraden hos kommunerna, kan öka. Det andra avser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka den digitala samverkan mellan myndigheter. Det tredje avser att regeringen bör pröva att använda så kallade solnedgångsklausuler, det vill säga att en bestämmelse automatiskt löper ut om inte ett nytt beslut fattas. Det leder till att regler inte bara fortsätter av slentrian utan måste värderas efter hand. Systemet med personalliggare innebär för många företagare regelkrångel och en ständig oro för att små misstag ska leda till stora bötesbelopp. Det är därför hög tid att avskaffa personalliggaren i dess nuvarande form. En utredning bör tillsättas i detta syfte. Systemet infördes för att motverka osund konkurrens och svartarbete. Det är fortsatt mycket viktigt att göra det, men i takt med att samhället förändras måste också verktygen förändras. har nya lagar och regler tillkommit som försvårar fusk, som till exempel kassaregisterlagen och de individuella arbetsgivardeklarationerna. När nya regler tillkommer, måste gamla ses över och tas bort. Befintliga regelverk måste också ständigt prövas kritiskt för att se om syftet med dem uppnås. Personalliggarna ger inte önskad effekt, då det är alldeles för enkelt att lura systemet som de fel som upptäcks lika gärna kan handla om misstag som om fusk. anser därför att systemet med personalliggare kan tas bort för de flesta branscher, men vi vet att åsikterna om systemet varierar kraftigt beroende på bransch. Det kan därför finnas skäl att någon eller några branscher, som till exempel byggbranschen, behåller systemet. Att motverka osund konkurrens och svartarbete är fortsatt viktigt, och nya arbetssätt bör ständigt utvecklas för att stoppa dessa problem. Många svenska företag riskerar att behöva läggas ner, helt i onödan. företagare blir allt äldre och det blir mer och mer vanligt att deras barn inte vill ta över verksamheten. Den företagare som vill gå i pension riskerar därmed att behöva likvidera sitt livsverk, trots att det är livskraftigt. var det vanliga att familjeföretag togs över av barnen, men görs detta bara i av fallen, och trenden verkar fortsätta nedåt. kommer många företagare gå i pension. av företagarna är och är över 65. Problemet är som störst i glesbygdsområden – i övre har nästan hälften av företagarna passerat pensionsåldern. Fler än var femte företagare planerar att dra sig tillbaka och en tredjedel tror att deras företag kommer behöva läggas ner. Detta är slöseri med arbetstillfällen och företagande. I den KD/M-budget som antog säkerställde vi att generationsskiften kan ske utan att missgynnas skattemässigt. vill ta nästa steg och utreda möjligheten för personal som vill äga och driva vidare företag att kunna göra det. Det finns flera internationella exempel på hur detta kan genomföras, och en utredning bör se över hur ägarskiften av detta slag bäst kan främjas i en svensk kontext. Vi vill också öppna ett antal ägarskifteskontor ute över landet som kan ge råd och stöd i ägarskiftesprocesser – både inom familjer och för de företagare som vill lämna över verksamheten till sin personal. Vi avsätter i vårt budgetalternativ för att möjliggöra fem sådana kontor. Uppdrag och medel läggs på . Vid etablerandet av dessa kontor ser vi möjlighet till synergier med servicekontoren som vi föreslår ska få ytterligare . Förbättrat SGI-skydd för företagare är mycket positiva till att skyddet av den sjukpenninggrundande inkomsten har stärkts i uppbyggnadsskedet för alla typer av företagare. Mer behöver dock göras, exempelvis vad gäller att införa en för företagare mer rättvis beräkningsmodell av SGI:n baserad på historiska inkomstunderlag. De arbetsintegrerande sociala företagen Den dåvarande alliansregeringen gav fyra myndigheter i uppdrag att ta fram förslag till regeringen på nya grepp för att bryta utanförskapet genom arbete i sociala företag. Det arbetet ledde fram till en gemensam definition mellan branschorganisationen , , , och Kommuner och Landsting (SKL), och även en handlingsplan för att främja dessa företag. Arbetsintegrerande sociala företag tar emot personer med den typ av arbetshinder som inte har som målgrupp, människor som står längst ifrån arbetsmarknaden. Därför krävs en insats för att de arbetsintegrerande sociala företagen får ett särskilt stöd för kostnader som kan täcka lönen för verksamhetsledare och handledare. vill utöka stödet till ASF genom att fortsätta lägga medel på verksamhetsbidrag till handledare och verksamhetsledare samt säkra och utöka de platser som finns på dessa företag och för de nya som startas upp. Statistik från SCB visar att det fanns ca 350 ASF med drygt 6 000 anställda. Av de som arbetar i företagen hade en eftergymnasial utbildning och utländsk bakgrund, vilket är högre än jämfört med hela arbetsmarknaden. Kvinnor är vanligast. menar att ASF bör stödjas och byggas ut. Behovet av åtgärder för de med långtidsarbetslöshet eller låg utbildningsnivå ökar och många nyanlända skulle kunna få en start på arbetsmarknaden via ett ASF. För att stödja utvecklingen på arbetsmarknaden för dem i störst behov av att få jobba av sin förmåga, krävs varaktiga lönestöd för arbetsintegrerande sociala företag. avsätter –2023 under utgiftsområde 14, nytt anslag. Många unga och nyanlända får sina första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Därför är det viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att fortsätta vidgas. En viktig del i branschen är hushållstjänster. Förutom den positiva arbetsmarknadseffekten av att dessa utsatta grupper får jobb inom hushållstjänster innebär det ett stöd för exempelvis tidspressade barnfamiljer och äldre i behov av hjälp. Rut- och rotavdragen har öppnat nya marknader och skapar förutsättningar för nya företag och jobb. Avdragen är en succé som har skapat över 20 000 nya vita heltidsjobb i branscher som tidigare haft stora problem med svartjobb. Den dåvarande rödgröna regeringen valde att nedmontera dessa avdrag, ett slag mot alla människor och småföretag som vågat ta steget att verka inom den hushållsnära tjänstesektorn. Inte minst för personer med utländsk bakgrund eller för personer med arbetshinder inom till exempel arbetsintegrerande sociala företag som till stor del erbjuder tjänster inom rutområdet. Själva idén med skattereduktion för hushållsnära tjänster ska vara att det är vardagsnära servicetjänster som många i samhället skulle kunna ta del av om kostnaderna vore mindre. Enskilda och familjer med barn eller föräldrar med funktionsnedsättningar kan nyttja rutavdraget som en avlastning för en rimlig kostnad. Många småföretag kan utveckla verksamheten och anställa fler. Rutavdraget ska utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer blir möjliga. I den kristdemokratiska och moderata budgetreservationen 2019 fördubblades taket i ett första steg. I beslutet ingick att regeringen skulle återkomma med ytterligare en takhöjning, till , samt en breddning av antalet tjänster som medger rutavdrag. Så har skett. Bland de tjänster som avdraget föreslås breddas till finns exempelvis tvätt och vård av kläder och hemtextilier vid en tvättinrättning, en möbleringstjänst och en transporttjänst av bohag och annat lösöre till secondhandförsäljning. Även enklare tillsyn av bostad tillförs som ny tjänst. är positiva till att vidga avdraget till trygghetstjänster. bör uppmärksamhet fästas vid kritiken från remissomgången angående utformningen. Bland annat förs fram att det kan finnas risk för oseriösa aktörer när krav inte ställs på auktorisation. Regeringens svar på kritiken är att det rör enklare tjänster som faller utanför bevakningslagen. Vi menar att utformningen bör utvärderas för att se om förändringar behöver göras. anser att regeringen borde gått längre och inkluderat fler tjänster. I den kristdemokratiska och moderata budgetreservationen nämns uttryckligen att plantering av växter bör omfattas av rutavdrag vilket regeringen alltså inte tillmötesgår. Matlagning i hemmet var avdragsgillt och underlättade vardagen för bland annat äldre. medges endast ”enklare matlagning som sker i ringa omfattning”. Till skillnad från trädgårdsskötsel är gravskötsel inte en rutberättigad tjänst. Då en gravplats för många anhöriga är en viktig plats som kan betraktas som en förlängning av hemmet så borde det övervägas om det ska omfattas. vill att regeringen återkommer med förslag som innebär att plantering av växter i trädgården, matlagning i hemmet och gravvård berättigar till rutavdrag. Besöksnäringen i omsätter , men 2020 gick stora delar förlorade till följd av pandemins härjningar som drabbade sektorn särskilt hårt. Ungdomar får ofta sitt första jobb inom besöksnäringen, som således är en viktig möjliggörare till arbetslivserfarenhet och en bransch som , bortsett , stadigt har vunnit mark. Potentialen är emellertid långt ifrån nådd. Med konkurrenskraftiga regler, innovationer och målmedvetet arbete med utveckling av destinationer och nya koncept kan resan ta ny fart. Besöksnäringen rymmer många mindre företag för vilka krångliga regler och administrativa bördor är särskilt kännbara. Regelförenklingsarbetet måste ges högre prioritet än vad regeringen ger det. Häri är besöksnäringens behov viktiga att tillgodose. Avskaffa kravet på hotelltillstånd krävs särskilt tillstånd från polisen för att driva hotell eller pensionat. menar att regeln är motiverad. finns andra regler om exempelvis brandskydd och tillsyn som säkerställer att verksamhet bedrivs på ett säkert sätt. Ett avskaffande skulle minska tiden företag lägger på administration, därtill skulle polisens uppgifter renodlas. Istället bör en enkelt utformad digital anmälningsplikt gälla. Vi föreslår att kravet på hotelltillstånd slopas och ersätts med en anmälningsplikt. Se över och harmonisera momssatser inom besöksnäringen anser att dagens system för moms inom besöksnäringen är krångligt och byråkratiskt. Med nu gällande regelverk för momssatser kan en vara eller tjänst beskattas olika beroende på var den produceras eller vilken tolkning det lokala skattekontoret gör. En viktig del i att stimulera tillväxt av turist- och mötesindustrin är således att förenkla momsen och göra gränsdragningarna begripliga. gäller en mängd olika momssatser inom besöksnäringen. Guidade turer har skilda momssatser beroende på var de utförs. Är det i naturområde betalar man , men dit räknas inte vildmarksritter eller forsränning som betalar . Sker det på lantgård gäller också den högre momssatsen. Konserter och inträde till djurparker klassas som kultur med en momssats om . Större sightseeingarrangörer som kör rundturer i buss anses bedriva transporter med en momssats om . Momsen på att hyra ut rum i hotell är . Halveringen av restaurangmomsen till har således förenklat för alla verksamheter med försäljning av mat eller fika. menar att en utredning behöver se över möjligheten att harmonisera momssatser inom besöksnäringen. Ett av alternativen som utredningen kan begrunda är att dela in efter kategorierna mat, logi, aktiviteter och transport. Inom besöksnäringen finns en stor innovationskraft i bryggeri- och musterinäringen. Svensk produktion av vin, cider och öl har utvecklats i snabb takt. Vingårdar, musterier och mikrobryggerier växer och konsumenternas intresse för närproducerat och alkoholhaltiga drycker i mindre upplagor är stort. En stor efterfrågan och innovativa producenter skapar nya arbetstillfällen, arbeten som är av stor vikt för landsbygdsutvecklingen. Att producenter inte tillåts sälja sina varor direkt till konsumenten upplevs av branschen som en hämmande faktor för utveckling. Frågan om gårdsförsäljning kopplar också an till Systembolagets monopolställning för vilken har ett undantag inom EU. riktade 2018, på bland annat kristdemokratiskt initiativ, ett tillkännagivande till regeringen om att verka för en lagstiftning som gör det möjligt att bedriva gårdsförsäljning av alkohol i begränsad utsträckning – detta under förutsättning att Systembolagets monopol kan bevaras. En statlig utredning är nu på väg att tillsättas. Utbildningen av branschspecifika kompetenser för besöksnäringen har hållit ojämna steg med personalförsörjningsbehoven. har trenden varit att efterfrågan på personal har ökat medan tillgången på personal med rätt utbildning har minskat. Kompetensfrågan är således central för branschens möjligheter att växa och för som konkurrent till andra besöksmål. Utbildningssystemet bör utvecklas i nära samarbete med näringslivet. De besitter kunskaper om vad framtiden kräver och kan ge signaler om exempelvis bristyrken som bör tas i beaktande. vill bland annat genomföra en förstärkning av yrkesvuxutbildningen och avsätter medel för detta i budgeten. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara grunden för välfärd. De arbetstillfällen som privat sektor kan skapa utgör basen för finansieringen av offentliga välfärdstjänster. tilltar dock utmaningen när det gäller välfärdens finansiering. Allt fler äldres vård och omsorg ska finansieras av en minskande andel i arbetsför ålder. För att ska stå sig starkt och upprätthålla en god ekonomi i balans behöver förutsättningarna för företagande i vårt land bli ännu bättre genom långsiktigt stabila villkor. Det är genom framgångsrika välmående företag de resurser skapas som gör det möjligt för oss att finansiera vår välfärd. En väl fungerande offentlig sektor är en förutsättning för att ett gott samhälle ska kunna skapas för alla oavsett inkomst, ålder, kön eller bosättning. Den offentliga sektorns verksamhetsformer ska så långt som möjligt bygga på nyttjande av olika driftsformer och på decentralisering. För att öka mångfalden och stimulera initiativtagande och effektivitet måste produktion av välfärdstjänster i enskild regi via företag, stiftelser, kooperativ och ideella organisationer ges lika förutsättningar som tjänster producerade i offentlig regi. LOV:en – lagen om valfrihetssystem – kan utvecklas och förfinas för vård, omsorg och sociala verksamheter såväl som för skola och utbildning. Välfärden och offentliga utgifter behöver kontinuerligt effektiviseras, och i det sammanhanget är livskraftiga och innovativa välfärdsföretag både nödvändiga och möjliggörare. Politikernas uppgift är att ta tillvara medborgarnas intresse. Utvärdering, kostnadsuppföljning och kvalitetskontroll är därför viktiga politiska uppgifter. Produktion av individuella sociala servicetjänster bör präglas av mångfald. Den enskilde bör själv kunna välja utförare inom ramen för det bistånd som en myndighet beviljat. Övrig offentlig verksamhet, som inte är myndighetsutövning, bör upphandlas i konkurrens. uppfattning är att en mångfald av utförare av offentligt finansierad välfärd behövs och att de företagsekonomiska villkoren måste vara goda. De flesta företag återinvesterar eventuella överskott i personal, inventarier, fastigheter med mera som är en del av verksamhetsutvecklingen. En mycket stor majoritet av svenskarna anser att det är rätt att man får välja och välja bort utförare i exempelvis vården. Den privata vård- och omsorgssektorn bestod 2018 enligt branschorganisationen av drygt 15 000 företag med 160 000 årsanställda. av dessa företag hade 1–19 anställda, och hade färre än tio anställda. Den privata vård- och omsorgssektorn är alltså i hög utsträckning en småföretagarbransch. Enligt siffror fanns bland annat 9 808 förskoleenheter, varav 2 757 fristående, 4 834 grundskoleenheter varav 822 fristående och 1 307 skolenheter i gymnasieskolan, varav 434 fristående. Det är alltså en betydande andel av svenska elever som går i andra än kommunala skolor. tror på en mångfald av utförare inom vård, skola och omsorg. Aktiebolag såväl som kooperativ och allt däremellan ska få plats och möjlighet att bedriva verksamheter för personer med olika behov. De rödgröna partiernas motstånd till privata alternativ, som illustrerades till exempel i , vars förslag som tur var inte realiserades, är helt obegripligt om man dessutom ser till de undersökningar som görs om medborgarnas vilja att kunna välja vårdgivare eller förskola och skola. kommer fortsätta att agera utifrån övertygelsen om att näringslivet har mycket gott att tillföra välfärden, och motsätta oss eventuella nya förslag från regeringen på inskränkningar i valfrihet och mångfald. gäller nya regler för inhyrning av personal i vården, som innebär att den momsbefrielse som tidigare gällt för alla led i vården inte längre gäller. Detta är en följd av tolkning av ett beslut i . Beslutet innebär en ny administrativ börda för aktörer i vården, men också att konkurrensförutsättningarna mellan privata och offentliga vårdgivare snedvrids, då offentliga vårdgivare kompenseras för sina momskostnader krona för krona. Privata vårdgivare kan kompenseras via regionerna enligt en schablon, men denna används mycket olika från region till region. Resultatet blir sämre tillgänglighet i vården runtom i . För att motverka detta tog initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om att åtgärder måste vidtas för att neutralisera effekterna av vårdmomsen. beslutade att rikta detta tillkännagivande till regeringen, vilket var positivt. Regeringen väntade dock till med att tillsätta en utredning, som ska vara färdig först . Det kommer då att ha gått tillkännagivande. Därtill kommer eventuella åtgärder som föreslås sannolikt kräva ytterligare tid för beredning, beslut och implementering. Vi anser att regeringen inte mött beslut om en skyndsam hantering. för tillkännagivandet var vårdens aktörer under press, med bland annat mycket långa köer till operation och specialistvård. Situationen har förvärrats avsevärt av covid-19-pandemin, som satt sjukvården under mycket hård press. Utöver detta tvingas alltså vården på grund av vårdmomsen också hantera stora ytterligare kostnader under åtminstone , eftersom regeringen agerade mycket långsamt. Inför en rimlig kostnad för tillståndsprövning hos Vi kristdemokrater stödde förslaget att utöka tillståndsplikt till att inkludera utövare av hemtjänst och LSS-insatser i syfte att säkerställa god kvalitet inom verksamheten som trädde i kraft . Vi motsäger oss däremot att tillståndsplikten endast ska gälla privata aktörer. Vidare beslöt att tillståndsprövningen ska vara avgiftsbelagd. Vi instämmer i att tillståndsprövningen ska vara avgiftsbelagd, men vi är däremot kraftigt kritiska till nivån på avgiften som är fastställd av regeringen. Från kostar det att ansöka om ett tillstånd och att ansöka om en ändring av ett tillstånd. Dessa summor är orimligt höga, med tanke på att flertalet av de privata aktörer som är belagda med tillståndsplikt är mindre företag med begränsade intäkter. Risken är överhängande att de mindre aktörerna slås ut från marknaden vilket i förlängningen skulle vara negativt för valfriheten inom verksamheten. Därför behöver kostnaden sänkas. Detta bör ges regeringen till känna. Hantering av oseriösa aktörer inom personlig assistans Den tillståndsplikt som införts för företag inom personlig assistans utgör en förbättring, men är inte tillräcklig. behöver fler redskap för att stoppa oseriösa aktörer. finns problemet att befattningshavare som förlorat sitt tillstånd omgående kan starta nya bolag. Det finns exempel där en krets av befattningshavare har varit inblandad i flera oseriösa assistansverksamheter. Detta drabbar både de seriösa företagen och förtroendet för assistansen i stort. Naturligtvis ska det inte vara omöjligt att driva ny verksamhet för att man har misslyckats . måste det finnas regler som stoppar aktörer från att kringgå intentionen i tillståndsplikten och återkommande starta nya verksamheter som inte har de assistansberättigades bästa för ögonen. Ivos inspektioner räcker en bit på vägen, men tillståndsprövningen spelar en stor roll för om den assistansberättigade får den kvalitet han eller hon har rätt till. Man kan därför tänka sig en förändring av Ivos tillståndsgivning för personlig assistans, där ägare, styrelse och andra ledande befattningshavare vid nyansökan prövas mot tidigare indragna tillstånd, med en begränsningsperiod . Har man varit involverad i en assistansverksamhet som fått tillståndet indraget av bör man inte omgående kunna få tillstånd för en ny verksamhet i samma bransch. Olika driftsformer – behov av jämlika villkor tycker det är viktigt med mångfalden av olika associationsformer, och möjligheten till valfrihet. 2006 etablerades en ny, ytterligare, bolagsform, så kallade SVB. Det är en bolagsform med särskild vinstutdelningsbegränsning. Detta är ett bra komplement till det traditionella aktiebolaget. Företagsformen är tänkt för verksamheter som tidigare drivits i offentlig regi, till exempel företag som etableras i privat regi inom hälso- och sjukvårdssektorn. Reglerna syftar till att säkerställa att företagets vinst huvudsakligen stannar kvar i företaget. Anledningen till att det fortfarande inte finns särskilt många SVB-bolag är förmodligen att inga stödstrukturer finns för vare sig den här formen av bolag eller idéburna företag inom välfärdssektorn i . finns endast ett sextiotal aktiva SVB-bolag registrerade i . I och däremot är detta en etablerad bolagsform för just välfärdsföretag. I fanns cirka 14 000 registrerade CIC (community interest companies) och intresset ökar. Syftet med införandet var att undvika överreglering av traditionella välfärdsbolag och att säkra allmänintresset genom begränsat vinstuttag. I kan L3C (low-profit limited liability companies) ta emot avdragsgillt riskkapital, vilket tidigare enbart var möjligt för ideella organisationer. tycker det är viktigt med en mångfald av olika associationsformer, och möjligheten till valfrihet, och därför är det angeläget med en kunskapshöjning om även denna företagsform. Tjänstesektorn har utvecklats med ett flertal digitala tjänster i form av delningsekonomi som effektiviserar användning av våra resurser men är svår att hantera i vanlig bolagsform. vill ta initiativ till att utveckla bolagsform för de nya företagen så att lagar, regler och trygghetssystem kan kopplas in. ingick regeringen, SKR och civilsamhället en överenskommelse med syftet att främja samverkan mellan parterna. Överenskommelsen har övergått i Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället (NOD). Det bör vara prioriterat för regeringen att underlätta för civilsamhällets organisationer att bedriva välfärdsverksamhet såsom sjukvård och omsorg. Välfärden har mycket att vinna på en mångfald av aktörer. Regeringens och uppgift är att stifta lagar kring arbetsrätt, besluta om skatter som direkt påverkar företag, teckna frihandelsavtal, bygga ut infrastrukturen och förbättra utbildningssystemet. På dessa områden har förslag på förbättringar och utvecklingsmöjligheter för industrin i . Industrin sysselsätter direkt cirka 650 000 personer i . I takt med att industrin utvecklas och fokuserar sin verksamhet har tjänster inom bland annat administration, produktutveckling, it och logistik lagts ut till företag som är specialister på detta. Inom industrinära tjänsteföretag arbetar 350 000 personer. Totalt sysselsätter industrin i därmed omkring en miljon personer, vilket är av arbetskraften, enligt Teknikföretagen. Stora steg framåt när det gäller innovation framhålls som en grundbult. Att genomföra en konkurrensanalys av alla förslag till ny lagstiftning är en av åtgärderna som nämner särskilt. fastställde den dåvarande regeringen ”Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för ”. Strategin ska bidra till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft och har även handlingsplaner kopplade till sig. ska konkurrera med digital och hållbar produktion samt utvecklade eller nya produkter.