mot · H8023728 · 2020-10-14 00:00:00 — med anledning av skr. 2020/21:7 Strategi för den arktiska regionen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tydlig svensk linje i säkerhetspolitiska frågor i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna till handel i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd av unika miljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att urfolk i ska kunna verka fritt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bevarandet av kultur hos folken i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om verksamhet i och status i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s status i och tillkännager detta för regeringen. utrikespolitik ska utgå ifrån svenska intressen och ta till vara dem i de regioner som har störst påverkan på . är en region där ingår och utvecklingen i , och därtill gränsande landområden påverkar . Med denna utgångspunkt är det mycket viktigt att det finns en väl utarbetad svensk strategi för vilka områden som ska prioriteras i och varför. Det är viktigt att beakta såväl möjligheterna som riskerna i den utveckling som pågår i . Regionen är under förändring där främst ökad stormaktskonkurrens och klimatförändringar påverkar. Det är därför viktigt att värna om stabiliteten i och att se att det är en region som förvaltas till kommande generationer. De ekonomiska intressena för behöver då balanseras mot de miljömässiga. Samarbete med angränsade och vänligt sinnade stater bör prioriteras. strategi för innehöll flera brister, där den tydligaste var avsaknad av säkerhetspolitiska bedömningar. I den nu föreliggande Arktisstrategin finns de säkerhetspolitiska bedömningarna med, vilket välkomnar. Sammantaget fokuserar den nuvarande Arktisstrategin för ensidigt på klimat och tar inte upp i tillräckligt hög utsträckning de säkerhetspolitiska risker som finns i . Det saknas också en tydligare och bredare strategi angående handel och resurser samt ett tydligt bevarandeperspektiv för den unika arktiska miljön och den kultur som denna miljö format. Stormaktskonkurrensen om har pågått sedan , med ett avbrott efter att upplöstes. Intresset har främst rört förmågan för och att verka mot varandra med strategiska vapensystem. Den kortaste vägen för bombflyg och robotsystem att leverera verkan har varit och är fortfarande över . har direkt drabbats av denna kapprustning i bl.a. av radioaktivt nedfall från kärnvapentesterna som genomförde vid . När stormaktskonkurrensen tilltar i världspolitiken är åter aktuellt för och att operera med strategiska ubåtar som är skyddade under packisen och banan över förblir den kortaste vägen för ländernas landbaserade strategiska robotar och bombflyg. Detta gör att även är aktuellt för robotförsvar från både och . har ett omfattande baskomplex som byggs ut och vars tyngdpunkt ligger på vid , där norra flottan har sin bas. saknar samma omfattande baskomplex, men har bl.a. Thulebasen på och baser på . Risken för tilltagande kapprustning ökar bl.a. i och med att det rustningsbegränsande avtalet START går ut . En militär närvaro av i kan heller inte uteslutas. Stormakterna har också intresse av att säkra naturresurser och transportleder med militär närvaro i . Konsekvenserna av denna omfattande och ökande militära närvaro där befinner sig på gränsen mellan och gör att återtagande och stärkande av Försvarsmaktens arktiska och subarktiska förmåga behöver ske. har motsatt sig nedrustningen som har skett av svenskt försvar och i samband med detta har man tappat unik kompetens för att verka i de norra delarna av . Ett snabbt återtagande av förlorad kompetens och en utbyggnad av svensk militär närvaro i norra är således påfordrad. har bl.a. föreslagit att när marinen byggs ut så bör en marinbas förläggas längst . I finns en mycket stor potential för utökad handel. Det handlar dels om de stora naturresurserna som finns i området, men också möjliga framtida handelsrutter. Det är tre handelsrutter som håller på att bli mer tillgängliga givet smältningen av isarna i . Dels är det norr om , dels polarrutten över och slutligen norr om . Av dessa rutter är det främst som är av störst intresse för handel. Denna passage går genom territorialvatten och har en förmåga att binda ihop med då det är betydligt närmare än Suezkanalrutten som används . har denna rutt dock inte utnyttjats till sin fulla kapacitet. Det finns problem kopplat till rutten, bl.a. tillgång på räddningsresurser och isbrytarkapacitet. För att kunna bedriva handel och annan verksamhet i är det vitalt att ha tillgång till isbrytarkapacitet. Insikten om detta är stor hos de arktiska strandstaterna och särskilt i som har en stor flotta av atomisbrytare bestående av ca 10 enheter och gamla fartyg ersätts med nya. saknar helt atomisbrytare och förfogar endast över en isbrytare som lämpar sig för polartrakterna. förfogar också över två isbrytare som lämpar sig för polartrakterna. bygger dessutom flytande kärnkraftverk som används för energiförsörjning i . Det finns dels risker med denna omfattande flotta av reaktordrivna fartyg och enheter, men framför allt finns det en ojämlikt som gynnar förmåga i . har isbrytaren som används främst för forskning i . anser att handelsmöjligheterna måste uppmärksammas mer och att reell kapacitet har större påverkan än omfattande strategier. I detta avseende behöver de nya rutternas möjligheter och risker beaktas i större utsträckning. Isbrytarkapaciteten behöver likaså uppmärksammas mer, och att riskerar att stå utan isbrytarkapacitet när isbrytaren avvecklas är ett misslyckande som direkt påverkar förmåga i . Ny svensk isbrytarkapacitet behöver omgående tillföras. Miljön i är unik och behöver bevaras, särskilt vikten av biologisk mångfald. är det viktigt att beakta möjligheten att kombinera ekonomisk verksamhet i såsom utvinning av dess naturresurser med ett långsiktigt miljötänkande. I närområde i finns ett av världens största gasfält i form av Shtokmanfältet. Det har länge diskuterats att påbörja utvinning av gas där och om det sker är det viktigt att verkar för att utvinningen sker på ett miljösäkert sätt. Att motsätta sig all utvinning som inte består av förnybara källor är inte rimligt i . Den biologiska mångfalden i behöver bevaras, vilket gäller både natur och djurliv. I återfinns många unika arter som riskerar att försvinna om inte hänsyn tas till mänsklig aktivitet i området. Det är även viktigt att identifiera kultur- och naturlämningar av höga skyddsvärden så att dessa kan skyddas från påverkan. För att åstadkomma detta konkret behöver rutiner och kapacitet finnas för att kunna motverka exempelvis oljeutsläpp i området. Från sverigedemokratisk synpunkt behöver hänsynen till unika miljö beaktas och konkreta åtgärder för att förhindra en rovdrift som kan skada miljön behöver vidtas. Det är också mycket viktigt att det finns en beredskap för olika former av olyckor och utsläpp som allvarligt kan skada natur. urfolk består av flera folk i den arktiska regionen, där samerna är det folk som lever i de svenska arktiska områdena. Dessa folk behöver beredas möjlighet att utvecklas på sina egna villkor utan omotiverad inblandning utifrån. Utgångspunkten behöver vara att urfolken kan åtnjuta samma möjligheter och rättigheter som övriga folk i . Det ska inte finnas diskriminerande särlagstiftning mellan olika folkgrupper. Urfolken i och övriga folkgrupper har ett unikt kulturarv som utvecklats under årtusende och präglats av de särskilda miljömässiga förutsättningar som finns i . Detta kulturarv behöver värnas i hela och det finns oroande uppgifter om att inte alla folk i kan få sina rättigheter tillfredsställda. I behöver den samiska kulturen och kulturen för nordbor som verkat i bevaras. vill att urfolk och de folk som finns i den arktiska regionen kan verka fritt och utan inblandning. Bevarandet av kulturen för folken i är en fråga som är viktig och i budgetmotion /21 har tillförts till Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum i och två och till samiska filminstitutet. intresse i är omfattande och främst kopplat till möjligheten att utnyttja området som handelsrutt. Det går dock inte att tydligt urskilja de kinesiska intressena i och de kan även beröra tillgången till råvaror och möjligheten att patrullera med strategiska ubåtar. Landet har visat ett intresse för i och med att de har utvecklat en isbrytarförmåga och de är observatörer i . Intresset för från del kan vara positivt från utgångspunkt om kinesiska investeringar kan underlätta etablerandet av handelsrutter och bidra till exempelvis forskning och kommunikationer i . Det finns även stora risker med ett ökat kinesiskt intresse och verksamhet i . Inte minst att kan få tillgång till teknik i eller att de genom sina företag kan få monopolställning gällande kommunikationsinfrastruktur i . ställning som observatör i är problematisk. Det är heller inte klart om uppnår samtliga de krav som formellt ställs på en stat ska vara observatör i . behöver samarbeta med andra vänligt sinnade stater för att motverka ett alltför stort kinesiskt inflytande i arktiska frågor och i . Utifrån EU:s perspektiv finns det intresse att medverka i som observatör. Frågan är om behovet för EU att särskilt vara representerat i är motiverat, då flera av EU:s medlemsstater är medlemmar i . EU har intressen i i och med att dess medlemmar har det, men det finns en risk för dubbelarbete om EU också är representerat i rådet. Det kan vara så att ytterligare en röst för de intressen som gynnar svenska intressen kan vara motiverat. ser att det är viktigt att noga överväga om EU ska vara en observatör i , och om det finns tillräckliga skäl för att organisationen ska vara representerat i så bör det särskilt beaktas att det inte sker något dubbelarbete mellan EU och dess medlemsstater som också är representerade i . i (SD)