mot · H8023679 · 2020-10-06 00:00:00 — Liberal klimatpolitik – nettonegativa utsläpp i en växande ekonomi ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska studera scenariot att konsumtionen av energi – inte bara el – i kan komma att öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta överflyttning av godstransporter från väg till fartyg och järnväg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flygets höghöjdseffekt behöver kompenseras med negativa utsläpp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjöfartens betydelse för att minska klimatbelastningen av transporter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa den utveckling som sker mot nya bränslen för sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om beredskap i de svenska hamnarna för att kunna tillhandahålla fossilfria fartygsbränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om i hamnar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastruktur för fossilfri drift av den lokala sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att farledsavgifter bör få en miljöstyrande effekt i relation till fartygens klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatfrågan behöver arbetas in i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör överväga möjligheten att utarbeta en nationell lagstiftning så att industrins klimatgasutsläpp minskar tillräckligt fort för att de nationella klimatmålen ska nås och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att kraftigt öka den klimatneutrala järnmalmsreduktionen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om alternativa råvaror för cementproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om koldioxidavskiljning vid landets cementfabriker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utfasning av fossila bränslen för processvärmeändamål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommissionen behöver ta fram en plan för en snabb utfasning av ångmetanreformering av fossil gas för produktion av vätgas i hela Europeiska unionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver jobba aktivt med raffinaderierna för att fasa ut ångmetanreformeringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att raffinaderiernas arbete med att få till stånd koldioxidinfångning bör underlättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hållbart producerad biomassa som en begränsad resurs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om produktion av biogas för att förhindra utsläpp av växthusgaser och övergödning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om täckt förvaring av gödsel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning kring metoder för att minska metangasavgången från boskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och informationsinsatser till lantbruket om forskningsresultat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens styrmedel ska utformas så att ökat uttag av biomassa bara uppmuntras när klimateffekten av det ökade uttaget är nettopositiv eller mindre, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den inhemska produktionen av biobränslen behöver byggas ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja forskning kring fossilfria energibärare och tillkännager detta för regeringen. beslutar att upphäva det energipolitiska målet, ”Målet är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut.”, och i stället fastställa det energipolitiska målet att elproduktionen i ska vara fossilfri. ställer sig bakom det som anförs i motionen om redovisning av koldioxidintensiteten i använd energi respektive el och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utifrån målet om ett fossilfritt elsystem ta fram en plan för hur elsystemet ska kunna expanderas i tillräcklig omfattning utan att leveranssäkerheten riskeras som kostnadseffektiviteten garanteras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prognostisera och bedöma konsekvenserna av ändrade körmönster i vattenkraften till följd av en ökande andel väderberoende elproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att föra dialog med de boende längs älvarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att elproduktion som ansluts till elnäten lever upp till anslutningskraven i nätkoderna, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om synliggörande av kostnader som uppstår i kraftsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tariffer för anslutning av lagringsanläggningar till elnäten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all flexibilitet i elanvändningen ska vara frivillig och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftsystemet ska utformas så att människor har råd att använda den el de behöver och företag har konkurrenskraftiga villkor, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stora variationer i elpriset ska motverkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att användningen av torv, kol, olja och gas i fjärrvärmeproduktionen ska upphöra och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fossila bränslen för uppvärmningsändamål ska fasas ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatarbetet ska vara överordnat energieffektiviseringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgängliggöra även äldre statistik för utsläpp av klimatgaser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det ska vara ett mål för det svenska klimatarbetet att främja svensk export och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens stöd i första hand ska gå till teknik med potential att spridas till andra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utmaningar i livsmedelsförsörjningen kräver frihandel, internationellt samarbete och långsiktig nationell beredskap, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för kustskydd, översvämningar och stranderosion och tillkännager detta för regeringen. har unikt goda förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsland. Vi vill ha en grön omstart av genom åtgärder som kortar vägen till ett klimatvänligt samhälle. Vi vill ha ett som är det mest hållbara i världen, där vi reser hinder för klimatutsläpp och river hinder för klimatvänlig teknik. Kunskap måste sättas före tyckande. Tidiga insatser ger störst effekt. Klimatförändringarna ger extremare väder och allvarligare naturkatastrofer, både i och i resten av världen. Förändringarna går för fort för att ekosystemen ska hinna anpassa sig vilket gör att klimatförändringarna får en kraftig påverkan på livet på jorden. Påverkan på oss människor riskerar att bli omfattande. De ekonomiska effekterna av påverkan på ekosystemen och av naturkatastrofer är redan påtagliga. När torka, hetta och stigande havsnivåer gör områden på jorden obeboeliga ökar migrationen vilket kan leda till geopolitiska spänningar. För att hejda klimatförändringarna behöver vi fatta beslut som gör skillnad på kort sikt. Vi måste också inse att en del nödvändiga förändringar kommer att ta . Arbetet inom de områdena måste därför påbörjas . Utsläppen ska bort. Att och världen klarar av att driva igenom en grön omställning är avgörande för framtiden. Vi har möjligheten att få till en omställning som går betydligt snabbare än dagens prognoser. finns teknik och forskning som radikalt kan minska klimatgasutsläppen. Det viktiga nu är att innovationer och ny teknik får genomslag och implementeras. Marknadskrafterna i kombination med tydliga och långsiktiga incitament från den ekonomiska politiken är avgörande för att teknikskiften ska bli verklighet. Utfasningen av gammal fossil teknik kan tidigareläggas väsentligt med rätt typ av politiska styrmedel. Vi ska ta oss an klimatutmaningen med en blandning av krisinsikt, framtidstro och realism. Vetenskap, fakta och teknikutveckling finner lösningarna. Marknadsekonomin och frihandeln är långt mer kraftfulla verktyg än politiken för att utveckla och sprida de lösningar som behövs. Digitalisering och en utvidgad delningsekonomi ger förhoppningar om nya och klimatsmarta konsumtionsmönster som ökar människors livskvalitet och levnadsstandard som klimatavtrycket minskar. Verksamheter baserade på fossila bränslen måste ställa om till fossilfria energislag. När investeringar i fossil energi inte längre lönar sig skapas ett starkt förändringstryck inom energibranschen globalt. När de fossila bränslena fasas ut växer nya jobb och marknader fram. Energianvändningen i världen behöver öka. Ännu saknar många människor helt tillgång till modern energi. Fattigdom måste bekämpas och i det arbetet är tillgång till energi en av de viktigaste åtgärderna. Inte minst behöver fler få tillgång till el. Utmaningen är att fasa ut de fossila bränslena globalt som energianvändningen växer kraftigt. Även i rika länder behöver energianvändningen kunna tillåtas öka. Energi är en möjliggörare för rika liv. Ingen människas liv ska behöva begränsas av brist på energi. Elektrifieringen av framför allt transportsektorn innebär en kraftig effektivisering av energianvändningen. Men för att åstadkomma negativa utsläpp krävs en ökad energianvändning. Mer lagring av energi driver upp energianvändningen då lagring alltid innebär energiförluster. Det behövs en beredskap för en högre energianvändning. behöver i sitt scenarioarbete ta höjd för en utveckling där energianvändningen – inte bara elanvändningen – ökar. Det behövs en beredskap för att detta ska kunna ske hållbart. ligger långt framme när det gäller klimatarbetet. Det ska vi använda oss av och göra till en konkurrensfördel. Det är positivt och viktigt att det finns en bred politisk enighet bland sju av åtta partier om Miljömålsberedningens mål. Det svenska målet att nå nettonollutsläpp och att utsläppen ska vara nettonegativa därefter är ambitiöst men nödvändigt. Det är rationellt att mål är mer ambitiöst än till exempel EU:s mål. kanske viktigaste roll i klimatomställningen är den som föregångare och förhoppningsvis också som internationellt föredöme på klimatområdet. Den svenska omställningen av elproduktionen och är ett föredöme internationellt. Vi är ett av få länder i världen som har fossilfri el. Vi genomförde dessutom omställningen rekordsnabbt i en internationell jämförelse. Uppgiften som ligger framför oss är att genomföra motsvarande omställning av industrin och transportsektorn. Därutöver behöver vi få igång negativa utsläpp i stor skala för att klara nettonollutsläpp och nettonegativa utsläpp efter det. Vi behöver de kommande 25 åren i princip helt överge de fossila bränslena. ska återigen vara ett föredöme. Det kommer att gynna både klimatarbetet globalt och vår konkurrenskraft. Klimathotet känner inga gränser och det kräver gemensamma lösningar. ska vara en pådrivande kraft och visa ledarskap både inom EU och i det globala miljö- och klimatarbetet, inklusive arbetet för att förverkliga . ska visa att det går att förena ett växande välstånd med att ta ansvar för klimatet. Liberalerna har en tydlig grön liberal miljö- och klimatpolitik, som fått höga betyg av både och Världsnaturfonden. Vi tvekar inte när det gäller att fatta obekväma men nödvändiga beslut som innebär att den som smutsar ner också ska betala mer. En prislapp på att skada klimatet påskyndar teknikutveckling och stärker incitamenten att ta klimatansvar. Då snabba teknikskiften krävs ser vi också behov av att stödja teknikomställning och innovationer. Liberalerna har en sakpolitisk överenskommelse, januariavtalet, inklusive ett budgetsamarbete med och regeringspartierna Socialdemokraterna och , varför formella yrkanden som omfattas av detta samarbete inte läggs i denna motion. 1 Utgångspunkter i den liberala klimatpolitiken Liberalernas klimatpolitik kännetecknas av beslutsamhet och handlingskraft. Stora och relativt snabba förändringar är helt nödvändiga för att nå målen och därigenom avvärja de allvarligaste konsekvenserna av att planeten blir varmare. Vi vill att människor ska ha möjligheter att leva goda liv som utsläppen snabbt minskar mot noll. Det är helt nödvändigt för att målen ska nås. Om människor förhindras från att förverkliga sina drömmar eller att ta sig ur fattigdom så kommer klimatarbetet att sakna trovärdighet och misslyckas. Detta är utmanande, men det finns inget annat sätt. Vi vänder oss emot synsättet att enskilda individers, eller till och med , bidrag till klimatgasutsläppen skulle sakna betydelse. Tvärtom räknas alla utsläpp. Då problemet är globalt räknas de dessutom lika mycket oavsett var de sker. För att begränsa temperaturhöjningen måste koldioxidhalten i atmosfären sluta öka. Användningen av fossila bränslen måste i princip upphöra helt. Det utrymme vi har att åstadkomma negativa utsläpp kommer att behövas för att kompensera för utsläpp vi inte kan eliminera, till exempel från jordbruket, och till att sakta sänka koldioxidhalten för att dämpa temperaturstegringen. När målet är att eliminera utsläppen snarare än att minska dem blir också handlingsplanen en helt annan. Det behövs en plan för att komma hela vägen i mål. Stegvisa förbättringar i form av energieffektivisering vid användning av fossilbränslen eller utbyte av kol mot fossilgas kommer visserligen att minska skadorna på klimatet men leder inte hela vägen till klimatmässig hållbarhet. För varje aktivitet som släpper ut klimatgaser behövs en plan för hur utsläppen från just den aktiviteten ska upphöra. Inom en del områden är det här svårt. Där behöver arbetet inledas tidigt så att innovativa lösningar hinner tas fram och kommersialiseras . Lågt hängande frukter ska givetvis skördas tidigt, men parallellt måste arbete pågå inom de områden där utmaningarna är större. Vi liberaler tar en teknikneutral ansats. Det viktiga i närtid är att stoppa ökningen av klimatgaskoncentrationerna i atmosfären och i ett senare skede minska den. Vilken teknik som används är inte det viktiga. De verktyg vi har ska användas effektivt. Vi delar alla ansvaret för klimatarbetet. Vi kommer också alla att påverkas av klimatförändringarna. Politiken har ansvar för att se till att de rätta styrmedlen finns, som lagstiftning och ekonomiska styrmedel. Marknaden driver på för teknikutveckling och innovation för klimatsmarta lösningar. Som konsumenter har vi möjligheter att välja klimatsmart och det ska vara lätt att välja rätt. är det genom att åstadkomma förändringar i de stora tekniska systemen som vi når målet. Det kräver internationellt samarbete och att vi släpper loss de mest kraftfulla verktyg för förändring vi känner – entreprenörskap, marknadsekonomi och frihandel. ska vara ett föregångsland i omställningen mot ett välfärdssamhälle utan fossila utsläpp och med bevarad biologisk mångfald. Politiken ska ge bästa möjliga förutsättningar till innovationer och ett genomslag för ny klimatvänlig teknik. Det allmänna ska skapa stabila spelregler som gör att företagen vågar satsa långsiktigt, och genom ekonomiska styrmedel göra de klimatvänligare valen mer lönsamma. Principen om att förorenaren ska betala ska upprätthållas. Direkta förbud är ofta alldeles för trubbiga för att skapa acceptans för åtgärderna och för att kunna genomföra dem effektivt. Förbud är väldigt sällan effektiva. Det är bättre att genom avgifter riktade direkt mot utsläppen styra mot alternativen. På så sätt kommer olika verksamheter i högre grad att stå för sina klimatkostnader. Genom en grön skatteväxling riktas skatter mot utsläpp och klimatskadlig verksamhet som företag och hushåll kompenseras genom att andra skatter sänks. Därmed upprätthålls näringslivets konkurrenskraft och hushållens köpkraft. subventionerar fortfarande fossila bränslen genom kraftiga skattelättnader till vissa sektorer, till exempel jordbruket. Liberalerna drev som enda parti under föregående mandatperiod på för att ta bort jordbrukets skattelättnader på diesel. Stöd till en sektor – som i sig kan vara motiverat – ska leda i riktning mot att klimatmålen uppfylls. EU ska ta täten i det internationella klimatarbetet. Utsläppen stannar inte vid landsgränser men det gör inte lösningarna heller. EU ska vara en garant för och visa vägen framåt i klimatarbetet. Det är genom EU som kan få störst genomslag för sin klimatpolitik. ska därför ta en tydlig roll inom EU-samarbetet och försvara effektiva satsningar för att minska klimatgasutsläppen, både inom den gröna given och utanför. ska verka för att EU går i täten. ska också visa att det är möjligt att ställa om från ett fossilberoende till ett konkurrenskraftigt hållbart samhälle. Alla EU:s medlemsstater måste ta sitt klimatansvar. har – tack vare den rena elproduktionen och den höga graden av elektrifiering i industrin – relativt låga koldioxidutsläpp per capita jämfört med andra EU-länder. Vi ska självklart fortsätta att minska våra utsläpp som vi ska driva på för att EU ska ha en gemensam effektiv politik som bidrar till att klimatgasutsläppen i alla EU-länder går mot noll tillräckligt snabbt. Den mest effektiva åtgärden för att minska klimatutsläppen inom EU är att införa en europeisk koldioxidskatt. Genom en sådan skatt kan EU även med trovärdighet trycka på för att få fler länder i världen att följa efter. Ett första steg mot detta är att skärpa systemet för handel med utsläppsrätter inom EU. Ur konkurrens- och klimatsynpunkt är det önskvärt att EU-länderna samordnar sig med en gemensam bränslebaserad flygskatt för flygresor inom unionen. En sådan flygskatt behöver sättas i relation till ett förbättrat utsläppshandelssystem. Utsläppshandelssystemet behöver skärpas. Antalet utsläppsrätter framöver behöver minskas för att EU ska kunna nå nettonollutsläpp. Kurvan nedåt i EU ETS behöver omförhandlas och få en brantare lutning. Den fria tilldelningen av utsläppsrätter behöver upphöra. måste subventioner till fossila bränslen och fossil infrastruktur fortsätta att fasas ut så att alla transportslag bär sina egna klimatkostnader. Energiunionen måste färdigställas och järnvägarna sammanlänkas. För att bibehålla trovärdigheten i och acceptansen för EU ETS är det viktigt att alla medlemsstater bedriver ett ambitiöst arbete för att sänka sina utsläpp. Verksamheter där det är svårt att eliminera utsläppen kan tack vare EU ETS fortsätta släppa ut , men den respit man på så sätt får måste användas för att förbereda de nödvändiga åtgärderna. Vi är bekymrade över kommissionens massiva satsning på fossil gas och dess kompakta motstånd mot kärnkraften. Mycket stora utsläppsminskningar skulle kunna åstadkommas om kolkraften i ersattes av en kombination av kärnkraft, vindkraft och solenergi. En satsning på gas tar oss inte hela vägen i mål. Utsläppen sjunker visserligen när kombinationen av vind, sol och gas ersätter kolet men det går inte att nå noll så länge fossilgasen är en del av energisystemet. Vi menar att EU måste värna kärnkraften – som är unionens största fossilfria kraftslag – och verka för att underlätta, inte försvåra, dess expansion. Kommissionen och rådet behöver arbeta för att underlätta för medlemsstaterna att bygga reaktorer snarare än som motarbeta de medlemsstater som försöker. Långsiktiga och effektiva klimatinvesteringar Samhället måste ställa om och då behövs klimatinvesteringar som är långsiktiga och effektiva. Fokus ska vara på att få ner utsläppen och stöd ska inriktas mot insatser där de investerade medlen har störst nytta och långsiktig effekt, till exempel inom transport, industri samt jord- och skogsbruket. Investeringar i laddinfrastruktur för elektrifieringen av vägtransporterna ska prioriteras, så att produktionen av biodrivmedel kan riktas till de verksamheter som har en längre omställningstid. Klimatinvesteringar handlar också om biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket samt framställning av biodrivmedel från skogsavfall. I de fall staten eller EU ger stöd för klimatinvesteringar ska höga krav på additionalitet ställas. Det innebär att sådant som är lönsamt och skulle ha gjorts ändå inte får stöd. Grundprincipen ska vara att höja kostnaden för skadliga aktiviteter enligt principen att förorenaren betalar. Staten kan emellertid behöva gå in med direkt stöd i tidiga utvecklingsfaser för att utvecklingen alls ska ske eller för att påskynda omställningen. Mer forskning och utveckling Forskning, utveckling och kommersialisering av innovationer är en viktig del av lösningen för att klara klimatkrisen. Inom en del sektorer finns lösningar framme som möjliggör en utfasning av klimatgasutsläppen. Inom andra krävs det betydande forskningsinsatser innan utsläppen kan upphöra. Däremellan finns en rad områden där det behövs insatser för att förfina teknik så att den blir praktiskt och ekonomiskt möjlig att tillämpa. välfärd och tillväxt är beroende av en konkurrenskraftig industri. står industrin för en stor del av våra koldioxidutsläpp och alla insatser för att reducera utsläppen är viktiga. Staten bör bidra till forskning och utveckling för att tillsammans med berörda industrier få fram klimatsmarta lösningar som minskar industrins utsläpp. Det behövs även mer forskning kring klimatsmarta transporter inklusive fullskaletester i verklig miljö, bland annat vad gäller laddinfrastrukturens samspel med städers uppbyggnad. Därutöver krävs utveckling av elvägar och laddinfrastruktur längs våra större vägar i hela landet. Elflyg är ett annat område under stark utveckling där staten bör bidra till forskning och utveckling, då detta har potential att minska flygets klimat- och miljöpåverkan och bli en ny industrigren i . Vidare behövs mer forskning och utveckling kring ett fossilfritt elsystem där både förnybar elproduktion och kärnkraft spelar en viktig roll. Det är för dåligt beforskat hur samspelet mellan energislagen blir effektivt och hur energisystemet ska förse sektorer som inte kan elektrifieras med fossilfria bränslen. När de fossila bränslena försvinner integreras energisystemen för el, värme och bränslen till ett enda system där den viktigaste primärenergikällan är el. Effektiv omvandling av el till andra energibärare som vätgas, ammoniak och syntetiskt framställda kolväten kommer därmed att bli en viktig fråga. Det måste vara enkelt för människor att handla klimatsmart, sortera sopor och resa med minskad klimatpåverkan. Allt fler människor vill genom medvetna val minska sin egen påverkan på miljö och klimat.