mot · H8021306 · 2020-10-02 00:00:00 — Omkring 130 000 av de personer som har sjuk- och aktivitetsersättning beräknas ha en så låg ekonomisk standard att de anses vara ekonomiskt utsatta. Drygt hälften () av alla personer med sjuk- och aktivitetsersättning är ensamstående vilket är en faktor som i sig bidrar till att gruppen sammantaget har en svårare ekonomisk situation än den övriga befolkningen. Därför har i budgetsamarbetet med regeringen –2018 prioriterat att förbättra situationen för människor som har låga inkomster och små ekonomiska marginaler. Flera reformer av sjuk- och aktivitetsersättningen har genomförts. Den s.k. antagandeinkomsten har höjts från för dem som har inkomstrelaterad ersättning. Även garantinivån för hel sjuk- och aktivitetsersättning har höjts med per individ och månad. Vidare har under föregående mandatperiod drivit igenom ett jämlikhetspaket riktat till särskilt ekonomiskt utsatta grupper. Paketet omfattar både en höjning av garantiersättningen och en skattesänkning för alla med sjuk- och aktivitetsersättning för motsvarande och kommer att göra skillnad för många människor. Dessa förbättringar av ekonomin innebär dessutom ett steg mot en mer likformig och rättvis inkomstbeskattning. uppfattning är att lika skatt ska betalas vid lika inkomst, oavsett varifrån inkomsten kommer. Socialförsäkringarna bör också i högre grad indexeras i takt med löneutvecklingen; det är en fråga om jämlikhet. vill se ett mer jämlikt samhälle, där klyftorna minskar. Med nuvarande system ser vi ständigt växande klyftor mellan de som arbetar och de som är pensionärer eller sjukskrivna. Utifrån dessa principer vill vi se över ersättningarna i socialförsäkringssystemet i sin helhet. Nedan presenterar vi förslag avseende ersättningarna i sjukförsäkringen. Allmän löneavgift räknas i dagligt tal till de sociala avgifterna, men i både ekonomisk och rättslig mening är den en skatt. Den allmänna löneavgiften infördes och uppgick då till av bruttolönen. har löneavgiften använts i allmänt budgetförstärkande syfte och uppgår av lönesumman. har sjukförsäkringsavgiften, räknat som andel av lönesumman, minskat från till till 2020 till följd av de stränga regelverken och den strikta tillämpningen av dem som beskrivs i denna motion. I sammanhanget bör det framhållas att sjukförsäkringsavgiften är ett löneutrymme som löntagarna avstått ifrån mot att i utbyte via det allmänna få ett inkomstskydd vid sjukskrivning. menar att det skifte som har skett och lett till en urholkning av socialförsäkringen och särskilt sjukförsäkringen är en central förklaring bakom den växande ojämlikheten. Detta skifte behöver synliggöras och debatteras för att öka kunskapen om hur systemet faktiskt fungerar . Arbetsgivaravgiften bör ligga kvar på samma nivå som , men en större del av den bör användas till sitt ursprungliga syfte, att finansiera socialförsäkringarna. anser att inkomstbortfallsprincipen i sjukförsäkringen måste stärkas. har av de sjukförsäkrade inkomster över inkomsttaket i försäkringen. 1992 hade av männen och av kvinnorna en inkomst över taket. Ersättningsnivåerna måste höjas och det bör ske stegvis. föreslår som första steg ett förstärkt grundskydd i sjuk- och aktivitetsersättningen. 11.1.1 Höjda garantinivåer i sjuk- och aktivitetsersättningen De som lever med sjuk- och aktivitetsersättning har betydligt lägre ekonomisk standard än befolkningen i stort. Många människor tvingas ut i fattigdom och har svårt att klara sin ekonomi, enbart p.g.a. att de blir sjuka. Lägst inkomster har de som får sjuk- eller aktivitetsersättning på garantinivå då deras ersättningsnivåer inte baseras på tidigare inkomst. Detta vill ändra på genom att höja garantinivåerna i sjuk- och aktivitetsersättningen med 0,3 prisbasbelopp, . Förslaget innebär en höjning från till för den som har maximal garantiersättning. Garantinivåerna i sjuk- och aktivitetsersättningen ska höjas med 0,3 prisbasbelopp. Detta bör besluta. förslag för höjda garantinivåer i sjuk- och aktivitetsersättningen utvecklas i vår budgetmotion (2020/21:3170) och motionen Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 11.1.2 Se över antagandeinkomsten Sjukersättning ska utgå av den förlorade arbetsinkomsten. I praktiken får dock en person som uppbär sjukersättning på i genomsnitt endast av sin tidigare lön. Det beror på att ersättningen beräknas utifrån en historiskt baserad antagandeinkomst. De inkomster som ligger till grund för beräkningen består ofta av andra inkomster än de senaste helårslönerna, t.ex. sjukpenning. Dessutom beräknas antagandeinkomsten som ett genomsnitt av tre tidigare inkomstår. var skillnaden mellan genomsnittslön och inkomstrelaterad hel sjukersättning i genomsnitt före skatt och efter skatt. hade gapet före skatt ökat markant till , men efter skatt hade gapet ökat ännu mer, till . anser att modellen för att beräkna antagandeinkomsten behöver ses över och att det bör ske inom ramen för den av regeringen tillsatta utredningen av regelverket för sjuk- och aktivitetsersättningen. Regeringen bör återkomma med tilläggsdirektiv till utredningen mer ändamålsenligt regelverk i sjuk- och aktivitetsersättningen och för förmåner vid rehabilitering om att även se över modellen för beräkning av antagandeinkomst. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Genom proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer höjdes bostadskostnadstaket i bostadstillägget för pensionärer från dagens till för den som är ogift och 3 500 för den som är gift. Personer med sjuk- och aktivitetsersättning har också rätt till bostadstillägg. När bostadskostnadstaket i bostadstillägget för pensionärer höjdes utan några justeringar inom sjuk- och aktivitetsersättningen fick de som lever på sjuk- och aktivitetsersättning jämförelsevis sämre möjligheter att efterfråga bostäder med god standard och tillgänglighet. menar att det är en olycklig utveckling och att bostadstillägget i sjuk- och aktivitetsersättningen bör justeras enligt förändringarna i bostadstillägget för ålderspensionärer. Reformen uppskattas kosta staten , om den kombineras med vårt förslag om höjd garantinivå i sjuk- och aktivitetsersättning. Bostadstillägget i sjuk- och aktivitetsersättningen bör justeras enligt förändringarna i bostadstillägget för ålderspensionärer i proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. förslag för höjda garantinivåer i sjuk- och aktivitetsersättningen utvecklas i vår budgetmotion (2020/21:3170) och motionen Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 11.3 Inför en särskild åldersfaktor i sjukförsäkringen I dagens system tvingas de som inte klarar av att arbeta före pensionen att ta ut sin pension , vilket kan leda till en väldigt låg pension. Det drabbar framför allt arbetare med slitsamma yrken. För att komma åt detta problem vill införa en möjlighet att avsluta sitt arbetsliv tidigare, utan att pensionen påverkas negativt. Vi menar att det bör införas en särskild åldersfaktor i sjukersättningssystemet, som skulle innebära att många slipper ta ut inkomstpensionen och att kravet på omställning förändras . Den försäkrade kommer då endast att prövas mot arbete inom ramen för det yrke denne har, inte mot hela arbetsmarknaden som . Vi vill också att den som inte kan jobba fram till pension ska ha möjlighet att få sjukersättning . Om samtliga av de ca 1 400 personer som tog ut av sin allmänna pension p.g.a. att de inte längre fick sjukpenning eller sjukersättning skulle erhålla sjukpenning eller sjukersättning skulle kostnaden för förslaget första året uppgå till ca . Beroende på hur tidigt personerna går i pension kommer det efter vara flera åldersgrupper som parallellt uppbär sjukpenning i stället för ålderspension, varför kostnaderna kommer att vara högre. Kostnaden för att höja åldersgränsen för sjukersättning till uppgår till ca , utifrån antagandet att de ca 20 000 personer som lämnar sjukersättningen skulle fortsätta uppbära sjukersättning. År två tillkommer ytterligare en åldersgrupp, varför utbetalningarna nästintill dubbleras . Dock minskar regelbundet antalet personer som uppbär sjukersättning och fyller , varför kostnaderna förväntas minska därefter. Utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum lägger fram ett liknande förslag, men har satt åldersgränsen till för när arbetsförmågan ska prövas mot nuvarande arbete. Det ska gälla till och med den månad den försäkrade tidigast får ta ut garantipension, vilket är , men justeras genom bestämmelsen om riktålder som införts i pensionssystemet. Skillnaden mellan förslagen är i grunden vilka pensionsåldrar som anses bör gälla. anser att regeringen bör gå vidare med förslag för att lösa den ovan beskrivna problematiken. Regeringen bör återkomma med förslag på åldersfaktor i sjukförsäkringen enligt beskrivningen ovan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V) Momodou (V)