mot · H7023605 · 2020-04-30 00:00:00 — Dessutom arbetar 2 miljarder människor i den informella sektorn där många står utan tillgång till sjuklön. Det är människor för vilka en ekonomisk kris får mycket kännbara följder. Eftersom kvinnor världen över är hårdare drabbade av fattigdom än män riskerar pandemin även att öka ojämlikheten även mellan män och kvinnor. Kvinnor får dessutom betala ett högt pris när t.ex. mäns våld mot kvinnor ökar och SRHR får stå tillbaka i spåren av pandemin. Särskilt allvarlig är situationen för de miljontals människor som befinner sig på flykt eller i flyktingläger runt om i världen. I fattiga eller krigsdrabbade länder där bristen på såväl rent vatten som mediciner är alarmerande och där trångboddheten är stor riskerar konsekvenserna av coronapandemin att bli förödande. () uppmaningar om social distansering och om att tvätta händerna ofta för att undvika smitta blir meningslösa när man tvingas leva på en mycket liten yta och när basala förutsättningar för hygien och sanitet brister. befarar att fattigdomsbekämpningen i och med coronavirusets spridning inte kommer att kunna ske i tillräckligt snabb takt för att det globala målet om att utrota den extrema fattigdomen till 2030 ska kunna uppnås. Decennier av fattigdomsbekämpning riskerar nu att gå förlorade. Behoven av samarbete mellan världens länder för att hantera coronapandemin och de ekonomiska effekterna av den är mycket påtagliga. Det inkluderar inte minst skuldavskrivningar för de fattigaste länderna och ett tydligt stöd för internationella institutioner som WHO. föreslår ett additionellt coronabistånd om som syftar till åtgärder för att minska smittspridningen och för att möta akuta sjukvårdsbehov. Pengarna kan t.ex. användas till inköp av skyddsutrustning eller medicinsk utrustning eller till att anställa personal, men också till t.ex. omställning i syfte att få igång nya näringar för att möta arbetslösheten eller till SRHR som riskerar att få stå tillbaka i skuggan av coronapandemin. Sannolikt kommer det framöver att behöva tillskjutas ytterligare biståndsmedel för att förhindra svält och andra negativa effekter som följer i krisens spår. avser att återkomma om det längre fram. Den pågående coronapandemin kräver exceptionella åtgärder. har det blivit tydligt hur auktoritära ledare använder restriktioner mot sprittspridning i syfte att inskränka de mänskliga rättigheterna. Det gäller exempelvis yttrandefriheten, rättssäkra rättegångar och aborträtten. Hur olika länder agerar under den pågående krisen kommer att påverka miljontals människors demokratiska fri- och rättigheter . Därför är det extra viktigt att stå upp för demokratiska principer och värderingar och att värna rättsstaten. 7.20 Förstärkningar av sjöfart och järnväg vill att en så stor del av godstrafiken som möjligt ska gå via järnväg och sjöfart för att värna klimatet. Det är därför viktigt att skydda även järnvägen och sjöfarten under coronakrisen så att de klarar av de ökade krav som kommer när krisen är över, och kan växla upp kapaciteten för en klimatvänlig omställning. Svenskflaggade fartyg har högt renommé när det gäller arbetsvillkor och miljöarbete, och vi vill behålla och flagga in så många fartyg som möjligt under svensk flagg. För att ska uppnå fossilfri transportsektor krävs en utökad tåg- och kollektivtrafik och en fungerande, och tillgänglig tåg- och kollektivtrafik är nödvändig för ett fungerande samhälle. vill därför genomföra flera satsningar på järnvägen och sjöfarten. En av de trånga sektorerna för att utföra bra järnvägsunderhåll är tillgång till anläggningar, främst spår. Eftersom de normalt sett är näst intill trafikerade är det svårt att få tillgång till dem för underhållsinsatser. På grund av coronakrisen ställs allt fler tåg in och kommer sannolikt att fortsätta att göra det framåt. Därmed öppnas en möjlighet att genomföra välbehövligt underhåll, som både och underhållsbolagen vill utnyttja. Rälsbyten, sliperbyten, rälsslipning, växelreparation, vegetationsröjning, dränering, säkerhetshöjande åtgärder (t.ex. siktröjning vid vägar) och byte av kontaktledningar är några exempel på arbeten som snabbt skulle kunna utföras och som också skulle få en direkt positiv effekt för järnvägssystemet. Några objekt som särskilt nämnts är –och . Det finns gott om personal som har friställts och som snabbt skulle kunna återrekryteras. Det finns både vilja och beredskap hos aktörerna, men det saknas pengar. Relativt stora underhållsanslag finns aviserade i statsbudgeten, men investeringarna växlas inte upp på riktigt . föreslår därför att underhållsramen ökas med . 7.20.2 Slopad banavgift för tågföretagen Redan före coronakrisen var konkurrensläget tufft för järnvägsoperatörerna gentemot vägtransporterna. I synnerhet påverkas godstransporterna på järnvägen, men även persontrafiken. föreslår därför att tågoperatörerna inte ska behöva betala några banavgifter till staten . Därmed slipper branschen en utgift på . Då intäkterna från banavgifterna går till järnvägsunderhåll ökas anslaget för detta ändamål med motsvarande kostnad. 7.20.3 Tillfälligt slopade farledsavgifter Coronakrisen har slagit hårt mot sjöfarten, inte minst mot passagerarsjöfarten där vissa linjer också är väsentliga för godstransporterna. Många rederier har fått lägga upp fartyg, och en del kör fortfarande men med mycket mindre volymer, vilket gör att marginalerna och omsättningen blir mycket lägre än annars. föreslår därför att farledsavgifter tillfälligt tas bort , vilket motsvarar som vi tillför . Vi avsätter ytterligare för att kunna möjliggöra en halvering av avgiften under den återstående delen av året. Den halverade avgiften kombineras med tydligare miljödifferentiering. En stor del i inflaggningen till har berott på möjligheten till sjöfartsstöd, och det är så svenska rederier har haft ekonomisk möjlighet att ha svensk flagg. När rederier nu tvingas lägga upp sina fartyg innebär det att de förlorar rätten till sjöfartsstöd för de fartyg som läggs upp. Detta blir ytterligare en stor ekonomisk belastning och kan innebära utflaggning av fartyg. Vi vill ha en tillfällig regeländring som innebär att sjöfartsstödet fortsätter att utbetalas till rederier som tvingats lägga upp sina fartyg på grund av kraftigt minskad omsättning. Enligt dagens regler förlorar dessa rederier rätten till sjöfartsstöd, vilket kan leda till ökade ekonomiska svårigheter och ökad utflaggning. anser att regeringen bör tillse att en tillfällig regeländring möjliggör sjöfartsstöd även när fartyg läggs upp. 7.20.5 Flexibel investeringspott för hållbara godstransportlösningar Coronakrisen visar att behov inom kan uppkomma för tillgång till hållbara godstransporter för näringslivet. För att möjliggöra sådana investeringar som inte tillgodoses eller uppmärksammas i gällande nationella plan 2018–2029 föreslår en flexibel investeringspott om , utöver nuvarande näringslivpott, för stöd till kombiterminaler/omlastningscentraler, triangelspårsutbyggnader (rondell för tåg) eller andra investeringar som underlättar ökad överflyttning av godstrafik till sjöfart och järnväg samt investeringar som bidrar till mer hållbar inhemsk åkerinäring. 7.20.6 Statlig finansiering av ERTMS-ombordutrustning Tågoperatörerna beräknas ha en uppskattad samlad kostnad på för att anpassa tekniken i loken för det nya signalsystemet. Detta är en kostnad som branschen själv förväntas bära i till skillnad mot ett antal andra länder där staten tar ett betydande ansvar för finansieringen. Kostnaden för varje enskilt lok är , och ungefär 1 000 lok behöver denna åtgärd. Nuvarande plan är att en stor andel av lokflottan ska vara anpassad till ERTMS-systemet till . anser att staten bör finansiera kostnaden för ombordutrustning för ERTMS om det genomförs . För detta ändamål avsätter därför . 7.20.7 Utbildningssatsning järnväg och sjöfart Det finns ett stort behov av att rusta och bygga ut järnvägen. råder det brist på personal som kan göra detta. En utredning från fackförbundet bedömde att åtminstone 1 700 nyckelpersoner kommer att saknas inom järnvägssektorn, dvs. bantekniker, spårsvetsare samt el-, signal- och teletekniker. För att ställa om samhället och satsa på järnvägen föreslås en satsning på att möjliggöra för de som studerar till viktiga yrken inom järnvägen att kombinera studier och arbete. För att möjliggöra detta föreslås få ett utökat anslag med för att kunna anställa upp till 200 studerande på deltid . Sjöfarten har något annorlunda behov. Där handlar det framför allt om att möjliggöra för redan yrkesverksamma som blivit arbetslösa att få fortbildning för att kunna fortsätta inom sjöfarten men inom andra verksamheter. För detta föreslås få ett tillskott på för att kunna utöka utbudet av relevanta kurser. Arbetsförmedlingen Sjöfart föreslås få ansvar för att ge stöd till de som har behov av fortbildning. 7.21 Ekonomiska stimulanser med anledning av coronapandemin I spåren av coronakrisen kommer det att behövas investeringar och ekonomiska stimulanser . I detta avsnitt har samlat några av de stimulanser och investeringar som vi anser kan och behöver genomföras omgående – förslag som leder till fler jobb och bidrar till ett mer hållbart samhälle. Även i tidigare avsnitt (se 7.20 ovan) finns exempel på sådana stimulanser. 7.21.1 Genomför försök med regionala center för beredskapslivsmedel I Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019 presenterade ett flertal myndigheter genom samverkan ett antal förslag till regeringen för att stärka möjligheterna att nå våra miljömål. Myndigheterna, däribland , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten, föreslår att en pilotstudie genomförs där naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande på ett hållbart sätt baserat på de lokala kretsloppen. Förslaget motiveras av att en fossil- och giftfri livsmedelsproduktion baserad på inhemsk tillverkning av insatsmedel dramatiskt skulle minska importberoendet och därmed öka motståndskraften mot störningar. De tekniska lösningarna för att ställa om till ett fossilfritt lantbruk finns , men det produceras inte tillräckliga mängder av vare sig alternativa drivmedel eller gödsel för att genomföra en omställning. Genom förslaget bedömer att positiva effekter för miljön kan uppnås genom att det, förutom att lokal fossil- och giftfri produktion stimuleras, även kan stimulera genetisk mångfald samt användande av alternativa brukningsmetoder. föreslår att tillförs Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) för att i samarbete med berörda myndigheter inleda en pilotstudie för regionala center för beredskapslivsmedel. 7.21.2 Öka investeringarna i nattågsfordon upplyser regeringen i sitt budgetunderlag för perioden –2023 att man successivt behöver öka låneramen kopplat till investeringsbehov av nattågsfordon. De vagnar som finns är ålderstigna och slitna. har upphandlad nattågstrafik för två trafikavtal med fordonsbehov av 100 vagnar och 16 lok. Den totala kostnaden för att ersätta egna och operatörens fordon bedöms vara . Eventuellt kan ytterligare avtal för nattågstrafik till tillkomma enligt . Myndighetens preliminära bedömning av fördelningen för investeringskostnaden är: 2021, 2023, 2024 samt 2025. har just nu ett pågående regeringsuppdrag att se över förutsättningarna att upphandla nattågstrafik till . I sin delredovisning av uppdraget föreslog att –skulle bli första sträckan, men ett problem är bristen på nattågsfordon samt att svenska nattåg inte kan köras i . De befintliga fordonen är byggda med nordisk profil som är bredare än den europeiska profilen och kan därför inte köras söderut i . Vagnar med europeisk profil kan däremot köras från ned till södra utan att begränsas av profilen. föreslår att satsas innevarande år för ökade investeringar i vagnar och lok för förbättrade nattåg. Vi stöder därmed budgetförslag men tidigarelägger den sammanlagda satsningen på med . 7.21.3 Stöd för bredband till landsbygden och bredbandsutbyggnad anser att det är mycket angeläget att den digitala klyftan minskas och att även landsbygden ges digitala förutsättningar för framtida välfärd och stärkt beredskap inte minst i kristider. Vart femte hushåll har bristande bredband. En ökad digitalisering minskar även de fysiska transportbehoven och därmed klimatpåverkan och stärker förutsättningarna för småföretagare utanför våra tätorter. Betydelsen av att ha tillgång till bredband för att kunna arbeta och kommunicera och umgås med vänner och familj har blivit extra tydlig under coronapandemin. föreslår att tillförs i stöd till bredbandssatsningar på landsbygden. Skälet är att meddelade att man tvingats omfördela medlen i landsbygdsprogrammet. Då efterfrågan på miljöersättning för betesmarker och slåtterängar och ersättning för ekologisk produktion varit så stor inom programmet har myndigheten tvingats dra in stödpengar till bredband. Vi anser att det är oacceptabelt att landsbygdens förutsättningar (som redan före coronakrisen var bristfälliga när det gäller nivån på bredbandsstödet) för framtida välfärd och stärkt beredskap åsidosätts i kristider. vill även öka stödet för bredbandsutbyggnad genom att tillföra ytterligare innevarande år till (). PTS har för att inrätta ett nytt statligt bredbandsstöd. Syftet med bredbandsstödet är att verka för snabbt bredband i hela , särskilt i mer glest befolkade områden. Det ingår i uppdraget att främja att bredbandsstödet får spridning till alla landsdelar. PTS ska hantera bredbandsstödet så att det ger så god tillgång till snabbt bredband som möjligt, som stödet ska ges med geografisk spridning och till glest befolkade områden. Genom att tillföra ytterligare är det möjligt att öka takten för att uppnå målet med stödet. föreslår därmed satsning för utökad bredbandsutbyggnad med sammanlagt . 7.21.4 Tidigarelägga investeringar i vill tidigarelägga investeringar i . Satsningen möjliggör att i stor skala påbörja säkerhetshöjande åtgärder såsom siktröjning och gallring längs järnvägsfastigheten, trumbyten samt nybyggnation av ekodukter och renstängsel. Även markentreprenad samt arbeten med kanalisation av ny optofiber på hela sträckan till kan påbörjas. Dessa åtgärder skulle förutom att skapa uppemot 300 arbetstillfällen även påskynda färdigställande av en prioriterad godskorridor med mycket låga klimatutsläpp. föreslår därför att tillförs för upprustning innevarande år. 7.21.5 Stimulans för fler hyresrätter nu råder bostadsbrist i en majoritet av landets kommuner. För att motverka ett kraftigt fall i bostadsbyggandet i då byggtakten i stället behöver öka bör staten investera mer i bostadsbyggande. föreslår därför att investeringsstödet för byggande av hyresrätter utökas med för att ge en extra stimulans för att redan tänkta byggen kommer igång tidigare, men även för att få igång ett ökat byggande av bostäder. 7.21.6 Digitalisering i större skala hos kulturarvsinstitutioner större digitaliseringssatsningar har haft prägeln av arbetsmarknadsinsatser eftersom en del av arbetet inte kräver akademisk examen. I tider av stor arbetslöshet är det här en satsning som betyder mycket både för museisektorn och för tillgängliggörandet av landets samlingar för alla invånare. Enligt museer behöver de 369 årsverken för att komma i fatt med det som är eftersatt. har också stora arkiv som behöver digitaliseras , medan teknisk utrustning för äldre format fortfarande går att få tag på. föreslår att avsätts i projektstöd för ändamålet . 7.21.7 Verkställ planer för ett fossilfritt Coronakrisen kräver ekonomiska stimulansåtgärder som främjar sysselsättningen. Det ger oss goda förutsättningar att främja hållbara investeringar för att även möta klimatkrisen. Internationella energimyndigheten (IEA) har konstaterat att storskaliga investeringar för att främja utveckling, spridning och integrering av klimatvänlig teknik bör vara en central del av regeringarnas planer, då det kommer att både stimulera ekonomin och skynda på omställningen till förnybara energikällor. delar den uppfattningen. Vår uppfattning är att näringen själv bör bära en väsentlig del av omställningskostnaderna men att det inte minst i skuggan av coronakrisen krävs skyndsamma statliga åtgärder för att medverka till en omställning med minskade utsläpp och gröna jobb. Inom ramen för Fossilfritt har ett antal branscher tagit fram egna färdplaner för hur respektive bransch ska bli fossilfri med stärkt konkurrenskraft som följd. Färdplanerna innehåller konkreta förslag på åtgärder för både aktörerna och politiken. har 13 färdplaner överlämnats till regeringen, och ytterligare 8 är färdigställda för att överlämnas till regeringen. Färdplaner har bl.a. tagits fram för bygg- och anläggningssektorn, sjöfartsnäringen och återvinningsindustrin. Till förslagen som anser vara lämpliga hör stöd för ökad elektrifiering inom vägtrafiken generella ekonomiska incitament som gör återvunnet material mer konkurrenskraftigt på marknaden snabb tillväxt av laddpunkter för personbilar samt ökad inhemsk produktion av biodrivmedel ytterligare incitament för fordonsägare att nyttja biodrivmedel fler och snabbare investeringar i klimatsmarta transporter som järnväg. vill att anslås i syfte att skyndsamt verkställa lämpliga åtgärder i de branschvisa färdplaner som presenterats av Fossilfritt . Efter påtryckningar från bl.a. meddelade regeringen att den tillfälligt ville slopa karensavdraget. Förslaget som lades fram i proposition 2019/20:132 Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset innebär att regeringen bemyndigas att under den pågående pandemin lämna föreskrifter om karens för att kompensera inkomstbortfallet som följer av karensavdraget. Förslaget röstades igenom av och det nya regelverket gäller från . Regeringens förslag motiverades med att man vill att människor ska stanna hemma från arbetet när de är sjuka och därmed minska smittspridning under den pågående coronapandemin. Regeringen har framställt reformen som ett slopat karensavdrag. Det är så det beskrivs på regeringens webbplats, och det är så regeringens företrädare talat om det i medier. Det var också utifrån den beskrivningen som röstade för förslaget. I själva verket innebär regeringens föreskrifter en möjlighet för den enskilde att retroaktivt ansöka om ersättning för karens. Ersättningen uppgår till för löntagare, vilket är väldigt lågt för många löntagare. För att motivera människor att stanna hemma från arbetet när de är sjuka, och på så vis minska smittspridningen, måste den ekonomiska kompensationen vara högre. Att ekonomiskt försvåra för dem som tar sitt ansvar för att stoppa spridningen av pandemin är en märklig åtgärd i dessa tider. Regeringen motiverar den låga schablonen med att man inte vill öka arbetsbördan hos som är hårt belastad i dessa tider. förstår denna invändning men menar att det är viktigt att den enskilde snabbt får sin ersättning och inte behöver ta den ekonomiska risken medan ansökan till handläggs. Vi menar att problemet går att lösa på två olika sätt. I första hand anser vi att arbetsgivaren bör betala ut full sjuklön, alltså av lönen, utan att göra karensavdrag. Hela arbetsgivarens sjuklöneansvar ersätts av retroaktivt via skattekontot, enligt tidigare beslut. I andra hand menar vi att schablonen bör höjas så att den i alla fall motsvarar karensavdraget upp till medianlönen. har länge krävt att karensavdraget slopas. Vi menar att människor som är sjuka inte ska tvingas gå till arbetet för att få ihop sin ekonomi. är det enda landet i som har karensavdrag. Vi anser därför att karensadraget bör slopas permanent. Coronapandemin kommer med all säkerhet att innebära att många av oss ska stanna hemma från arbetet vid minsta symtom framöver. Perioden för regeringens bemyndigande bör därför förlängas. Ändringen av karensadraget i enlighet med vårt förslag beräknas kosta staten , utöver de resurser som redan tillskjutits genom proposition 2019/20:132 Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset. 7.23 Krissjukpenning för timanställda För att minska risken för spridning av coronaviruset uppmanas alla att stanna hemma vid minsta sjukdomssymtom. Därmed är det extra viktigt att det finns ett ekonomiskt skydd för de som av denna anledning inte kan arbeta. Detta gäller särskilt i äldreomsorgen där smittspridning får förödande konsekvenser. Var fjärde person som jobbar inom den kommunala äldreomsorgen är tillfälligt anställd, och var femte är visstidsanställd med timlön. Många saknar därmed ekonomiskt skydd vid sjukfrånvaro. Värst är det i , där smittspridningen på äldreboendena också varit mest omfattande. I den privata äldreomsorgen är andelen visstidsanställda ännu högre. Som visstidsanställd med timlön har man begränsad rätt till både sjuklön och sjukpenning. vill att heltid ska vara norm och att anställningsformen allmän visstidsanställning ska avskaffas. Det skulle lösa en stor del av de problem som tydliggjorts inom äldreomsorgen . För att snabbt kunna åtgärda de akuta problem som råder just nu behövs dock en snabbare lösning på frågan. anser att det viktigaste är att problemet åtgärdas. Den exakta formen för lösningen är vi beredda att diskutera. Här presenterar vi dock ett tänkbart förslag till lösning. föreslår att en tillfällig sjukpenning införs , medan coronapandemin pågår. Den tillfälliga sjukpenningen administreras av och vänder sig till timanställda som inte har rätt till sjuklön. För att kvalificera sig för den tillfälliga sjukpenningen ska man uppfylla samma arbetskrav som tillfälligt gäller för a‑kassan. Ersättningsnivån är samma som för vanlig sjukpenning. En grundnivå behöver införas för den som har väldigt låg eller ingen SGI. I vårt förslag uppgår grundnivån till per dag. Antalet dagar man får ersättning för baseras på hur många dagar man arbetat under valfri månad under en föregående sexmånadersperiod. Utifrån den modell som beskrivs ovan skulle kostnaden för detta bli . Coronapandemin har slagit hårt mot svensk arbetsmarknad. Drygt 60 000 personer har blivit varslade om uppsägning . Arbetslösheten ökar i snabb takt och uppgår nu till . Vecka 16 (den 13–) var drygt 400 000 personer inskrivna som arbetslösa på Arbetsförmedlingen. har 95 445 personer skrivit in sig som arbetslösa. Trycket på myndigheten är således mycket högt. är Arbetsförmedlingen under stark press då anslagen chocksänktes . Mer än var tredje medarbetare har lämnat myndigheten och hälften av lokalkontoren är nedlagda. ska kunna hantera den snabbt stigande arbetslösheten och erbjuda de arbetslösa stöd och utbildning, krävs mer resurser. föreslår att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag ökar med och att tillförs anslaget för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Totalt tillförs innevarande år. 7.25 Ge personalen chans att rädda nedläggningshotade företag Många företag i olika storlekar hotas av den kris som uppkommit i samband med spridningen av coronaviruset. Många företag kommer att läggas ned och verksamheter kommer att försvinna. När detta händer borde möjligheterna för personalen att ta över företaget innan det läggs ned utökas. Det skulle göra att antalet personalägda företag skulle ha möjlighet att öka och det ger en chans för folk som är varslade att kunna fortsätta jobba. Genom att man ger det statliga företaget pengar att utfärda lån till sådana processer efter genomgång av affärsplanen för det kooperativa företaget skulle därför fler anställda själva kunna rädda sina jobb. föreslår därför att ska ges ett tillskott om för att lösa underskott och lån vid övertagande av företag och omstrukturering till personalägt. Stödet ska vara tvådelat, ett rent stöd för att omstrukturera och göra ordentliga affärsplaner för att säkerställa att övertagandet är hållbart och en andra del som är ett lån utifall att kapitalinsats behövs vid övertagandet, t.ex. om företaget ska tas över av en stiftelse, vilket är vanligt i de här fallen. I förslaget ingår också att får resurser för en utbildningsinsats riktad mot dessa grupper.