mot · H8021308 · 2020-10-02 00:00:00 — Folkhögskolorna blir också kulturella mötesplatser för det omgivande samhället med sina kulturprogram. Vi hoppas att den viktiga mobilitetsersättningen som möjliggjort för studerande att flytta till andra delar av landet kan utvecklas i samarbete inom SKR. Den är särskilt viktig för de särskilda kurserna inom det estetiska området då de ofta rekryterar deltagare från hela landet. Studieförbundens verksamhet är ett viktigt forum för kulturutövning. En stor del av cirkelverksamheten rör kategorin konst, musik och media. Många är de som fått chansen att utvecklas i en replokal hos något av studieförbunden och fått sin första publika spelning på studieförbundets festival. Det är oroande att de kommunala bidragen till studieförbunden har sjunkit då vi ser att starka studieförbund är en viktig del i en kulturell infrastruktur och en möjlig väg in i ett konstnärligt yrke. Folkhögskolorna erbjuder en stor bredd när det gäller utbildningar inom kultur och media. För den som saknar grundskolebehörigheten finns möjlighet att läsa allmän kurs med estetisk inriktning, och särskild kurs ingår ofta som ett informellt mellansteg innan högre studier på kulturområdet. av deltagarna på de särskilda kurserna inom konst och media hade inte läst estetiskt program på gymnasiet. Det visar att folkhögskolan är en reell andra chans. För oss i är det oerhört viktigt att det finns en sådan väg till högre konstnärliga utbildningar som inte innebär höga terminsavgifter. är det stor skillnad på vilken bakgrund deltagarna på allmän kurs har och de som läser på särskild kurs. Här finns en stor utmaning för folkhögskolorna att locka t.ex. fler nyanlända som börjat läsa svenska att sedan fortsätta vidare på de särskilda kurserna. I vår budget föreslår vi höjd ersättning per plats för att säkra kvaliteten i undervisningen på folkhögskolan (2020/21:3170). Skolformen har stått utanför de senaste årens satsningar och många saknar tyvärr förutsättningar för fortbildningsinsatser. När en större andel deltagare har en funktionsnedsättning och fler har låga kunskaper i svenska krävs en hög lärartäthet och andra kunskaper hos pedagogerna. Vi har noterat att reglerna hos CSN för merkostnadslån för instrument inte gäller studerande på folkhögskola utan bara på högskolenivå. Regeringen bör återkomma med förslag om förändrade regler för merkostnadslån för instrumentköp för deltagare på folkhögskolans kurser. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 14 Högre utbildning inom konst och kultur står det inskrivet i högskolelagen att universitet och högskolor i sin verksamhet aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan. En titt på statistiken per lärosäte som redovisas av () visar att det finns mycket kvar att göra. En granskning av de renodlade konstnärliga högskolorna visar att man generellt har lägre andel elever med utländsk bakgrund än genomsnittet. statistik visar att i konstnärsgruppen hade utländsk bakgrund jämfört i befolkningen som helhet. När det gäller andel elever som har högutbildade föräldrar ligger alla de konstnärliga skolorna högt. De konstnärliga utbildningarna hör till de mest snedrekryterande utbildningarna, framför allt när det gäller de studerandes socioekonomiska bakgrund. På och hade t.ex. av eleverna högutbildade föräldrar /19, medan genomsnittet på landets alla lärosäten var . visar att konstnärsgruppen i jämförelse med hela befolkningen i betydligt större utsträckning har minst en förälder med högre utbildning. Personer med funktionsnedsättning är underrepresenterade bland personer med högre utbildning. I motion 2020/21:251 En högskola anpassad för studenter med funktionsnedsättning lägger vi flera förslag som rör studenter med funktionsnedsättning och deras tillträde till högskolan. –2022 har UKÄ i uppdrag av regeringen att utvärdera hur universitet och högskolor arbetar med breddad rekrytering. Trots generösa studiemedelssystem och väl utbyggda vuxenutbildning och med komvux och folkhögskola så sticker ut när det gäller snedrekryteringen jämfört med andra . Det är en fråga som bör ha hög prioritet. När det kommer till de konstnärliga utbildningarna ser vi att det behövs insatser tidigt i skolsystemet för att fler ska kunna komma ifråga för högre studier. En del av dessa har vi lyft i den här motionen, och i andra delar avvaktar vi resultatet av den pågående utredningen. Det kan finnas många skäl till att det varit svårt att bryta snedrekryteringen till de konstnärliga utbildningarna. Den otrygga arbetsmarknaden och det faktum att konstnärligt högskoleutbildade i snitt tjänar av lönesnittet för högskoleutbildade kan vara ett skäl. Den ekonomiska situationen kan påverka vilka som vågar satsa på en konstnärlig utbildning. Statistik visar att studenter från studieovana hem oftare väljer utbildningar som direkt leder till arbete. De konstnärliga utbildningarnas förmåga att bejaka och locka utförare av nyare konstformer är en annan påverkande faktor. Även hur barn uppmuntras i sitt skapande, hemma och i skolan påverkar tron på den egna förmågan. Om den sociala snedrekryteringen till konstnärliga utbildningar består trots många års arbete för att ändra på detta finns det anledning att angripa problemet ur nya perspektiv. Ett sådant perspektiv är att se hur de konstnärliga utbildningarna i sig ska kunna breddas med nya konstnärliga uttrycksformer. Det kan också vara intressant att undersöka hur en basutbildning i högskolans regi skulle kunna utgöra ett alternativ till de för studenten ofta kostsamma konst- och kulturutbildningar som finns under Myndigheten för . Kan ett utvecklat samarbete mellan lärosäten och folkhögskolor bidra till att fler som kommer från studieovana hem kan lockas till de estetiska utbildningarna? Vi följer med intresse hur , som har fått examenstillstånd för en högskoleutbildning i kreativt musikskapande, kommer utveckla sina kurser och sin antagningsprocess. Regeringen bör tillsätta en utredning om hur de konstnärliga utbildningarna ska kunna breddas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V) Momodou (V)