mot · H8023679 · 2020-10-06 00:00:00 — Ansvaret för att fatta det beslutet ligger helt och hållet på kärnkraftens ägare, men om ägarna väljer att stänga reaktorerna kommer det att bli mer utmanande att förbereda kraftsystemet för de krav en växande fossilfri välfärdsekonomi ställer. Om kraftsystemet inte byggs ut i tillräcklig omfattning finns två alternativ: Antingen blir inte ekonomin fossilfri, eller så kan den inte fortsätta att vara en välfärdsekonomi. Liberalerna kan inte acceptera något av de alternativen. Det behövs en genomtänkt strategi för att kraftsystemet ska kunna leverera utifrån de behov som kommer att finnas. Systemet måste byggas kostnadseffektivt och leveranssäkert som det fortsätter att vara fossilfritt. behöver tillsammans med utifrån målet om ett fossilfritt elsystem ta fram en strategi för hur elsystemet ska kunna expanderas i tillräcklig omfattning utan att leveranssäkerheten riskeras som kostnadseffektiviteten garanteras. Drifttidsförlängd och ny kärnkraft Just att förlänga drifttiden för reaktorerna framstår som en helt fundamental pusselbit. Liberalerna menar att det behövs ett aktivt engagemang i frågan från både och då den är så pass väsentlig för framtida energiförsörjning. Parallellt med det behöver , och vidta en rad åtgärder för att möjliggöra nya reaktorer i . Dagens regelverk är anpassat för reaktorer som liknar de vi redan har. Myndigheternas arbete lider av att myndigheterna inte planerar för att någon ska lämna in en ansökan om att bygga ny kärnkraft. Vi fördjupar våra förslag kring hur myndigheternas arbete bör utvecklas i vår kommittémotion ”Kortare ledtider och lägre kostnader för ny kärnkraft”. Vattenkraften är klimatsmart och spelar en mycket viktig roll för svensk energiförsörjning, nu och . Vattenkraften ska utvecklas genom effektiviseringar som inte skadar miljön ytterligare som outbyggda vattendrag inte exploateras. De fyra nationalälvarna ska fredas från utbyggnad, liksom övriga i lag skyddade vattendrag samt bäckar, åar och andra mindre vattendrag. Den ökande andelen väderberoende elproduktion gör att vattenkraften behöver köras på ett nytt sätt. Snabbare och större förändringar av flöden är att vänta. Det här märks redan längs älvarna. De förändrade flödena håller sig inom de gällande vattendomarna, men kan ändå upplevas som en stor förändring för människor som bor längs vattendragen. De nya körmönstren har redan väckt reaktioner. behöver ta fram en prognos för hur flödena kommer att förändras och vilka konsekvenser det kan väntas ge upphov till. Det är också viktigt att föra dialog med de boende längs älvarna då de förändrade flödena för många är en oönskad, och i många fall oväntad, effekt av den pågående expansionen av vindkraften och solelproduktionen. Vindkraftens kostnader har fallit snabbt och har en kraftig utbyggnad skett i . Kraftslaget står nu på egna ben och byggs konkurrenskraftigt. De subventioner som finns främst genom elcertifikatssystemet behövs inte längre. Vindkraften får därigenom liknande spelregler som övriga etablerade kraftslag och en fortsatt expansion kommer att vara driven av marknadskrafterna. När nu vindkraften blir en allt viktigare komponent i elsystemet är det viktigare än tidigare att den bidrar till leveranssäkerheten och systemstabiliteten. Vindkraften måste fullt ut leva upp till de anslutningskrav som ställs i de europeiska nätkoderna i energi-paketet. tillsyn behöver förbättras för att kontrollera att anslutningskraven för elproduktionsanläggningar är uppfyllda. Solenergin expanderar kraftigt i men från en låg nivå. Särskilt privatpersoner kan bygga solcellsanläggningar förmånligt då de initialt är befriade från punktbeskattningen på el genom energiskatten. De betalar en lägre avgift för elnätet då elnätsavgiftens rörliga del minskar för den som installerar solceller. Staten ger också ett skatteavdrag[4] för installationen. De här subventionerna gör att den som sätter upp solpaneler på sitt tak har en god chans att få pengarna tillbaka. Solenergi har lyfts fram i den offentliga debatten i som ett energislag med en ringa miljöbelastning. Att det dessutom är möjligt för privatpersoner att installera solceller gör dem intressanta för den som på egen hand konkret vill känna och han eller hon gör en insats i klimatarbetet. Klimatnyttan beror dock av var elen kommer till användning. Om elen från de nyinstallerade solcellerna undantränger vatten‑, kärn- eller vindkraft så är klimatnyttan negativ då dessa tre kraftslag alla har ett mindre klimatavtryck över sin livscykel än vad solceller har. Om solelen däremot exporteras vid och till en plats där den ersätter fossila bränslen i mottagarlandet så är klimatnyttan positiv. Det gäller också om elen kan lagras för att exporteras då villkoren är uppfyllda. Teknikutvecklingen för solceller är just nu mycket snabb, vilket kan öka klimatnyttan för svenska förhållanden av solel. En ökande andel solel ger ett ökande behov av investeringar och systemtjänster i kraftsystemet. Det som kan minska investeringsbehoven är om solcellernas produktion överensstämmer med elanvändningen lokalt där de installeras. Det tydligaste exemplet är när de samverkar med en luftkonditioneringsanläggning då den förbrukar som mest el just när det är soligt. Med intelligent styrning kan även annan förbrukning styras till de tider då solcellerna producerar. Värmepumpar för värmning av pooler är ett exempel på utrustning som kan styras till att använda el när produktionen från solcellerna finns tillgänglig. Liberalernas principiella hållning är att småskaligt producerad el som inte skickas ut på nätet ska vara befriad från energiskatt. observerar vi ett antal behov för att solcellsinstallationerna ska ske rationellt och göras samhällsekonomiskt effektivt. Energiskatten på el är mycket hög. Förutom att den styr bort från användning av el i ett läge när vi är i behov av en omfattande elektrifiering så skapar den också incitament till egenproduktion av el som egentligen inte är samhällsekonomiskt effektiv. Privatpersoners rörliga elnätstariff är ofta högre än vad som är motiverat utifrån nätägarnas rörliga kostnader för elleveransen. Det gör att privatpersoner får ett incitament att minska sin elanvändning som inte är samhällsekonomiskt motiverat. Genom att installera solceller och minska mängden köpt el från nätet överförs den rörliga delen av elnätsräkningen på övriga kunder anslutna till nätet utan att kostnaden för nätägaren för den skull har minskat. De investeringar och stödtjänster som behövs för att bibehålla ett robust och leveranssäkert elnät ökar när andelen solel ökar. samt regional- och lokalnätsägarna behöver börja genomföra de här investeringarna, och stödtjänsterna måste börja upphandlas. Kostnaderna för detta måste allokeras på så sätt att elnätet utvecklas samhällsekonomiskt effektivt. När andelen väderberoende produktion ökar och den synkrona planerbara produktionen minskar uppstår ett behov av olika stödtjänster för att garantera elsystemets robusthet både i normaldrift och i skärpt drift. Det uppstår också nya behov för att elsystemet ska fungera i nöddriftsituationer och för att systemet ska kunna återuppbyggas efter ett nätsammanbrott. De kostnader som uppstår måste synliggöras och fördelas genom nivån på anslutningsavgifter för nya anläggningar och genom de krav som ställs för anslutning. Det gäller alla produktionsslag. Om kostnaderna inte synliggörs och fördelas kommer den samhällsekonomiska kostnaden för elsystemet att bli onödigt hög genom att balansen mellan olika energislag blir inoptimal och genom att samhällets kostnader för fel som uppstår i elnätet blir högre än de skulle behöva vara. Kostnader som uppstår i kraftsystemet ska synliggöras så att de kan allokeras till den som orsakat dem eller i fallet med kollektiva nyttigheter fördelas bland de anslutna. Ett stort hopp sätts till utvecklingen av olika tekniker för att lagra energi. Särskilt behövs teknik för att kunna lagra el då en ökande andel av produktionen är väderberoende. I det svenska elsystemet finns redan mycket omfattande lagringsmöjligheter i vattenkraftens magasin. Men om andelen väderberoende produktion ska kunna fortsätta öka krävs att lagringen byggs ut. Väderberoende elproduktion i kombination med lagring minskar behovet av planerbar produktion. Då det råder stor enighet om att vattenkraften ska fortsätta ha en viktig roll innebär det konkret för det svenska systemet att behovet av kärnkraft minskar. Om inte kärnkraften kan byggas ut kostnadseffektivt är det rationellt att istället bygga ut mer lagring. Hur balansen mellan lagring och kärnkraft i det framtida svenska elsystemet kommer att se ut beror av hur kostnaderna för de två kommer att utvecklas. Det är i samhällets intresse att underlätta för både lagring och kärnkraft. När båda har låga kostnader blir kostnaden för samhället låg. Energilager kan också tillhandahålla flera av de stödtjänster kraftsystemet är i behov av. största lagringsanläggning (utöver den konventionella vattenkraften) var pumpkraftverket Juktan som kunde lagra 24 GWh. Stationen kunde leverera 300 MW till nätet innan vattenmagasinet sinade. Det innebär att lagringskapaciteten var ungefär 100 gånger större än de största batterilagren i världen . Stationen byggdes dock om till ett konventionellt vattenkraftverk då den inte var lönsam att driva som pumpkraftverk. Detta illustrerar att lagringsanläggningar har en tuff konkurrenssituation gentemot planerbar elproduktion. Men det finns rimliga åtgärder som skulle göra att lagring skulle användas mer samhällsekonomiskt effektivt . Nätägarna behöver ta fram specifika tariffer för lagringsanläggningar som komplement till de tariffer som finns för producenter och konsumenter. Det behövs också en teknikneutral marknad för systemtjänster där lagringsanläggningar skulle kunna delta. Om dessa två åtgärder räcker för att åter ta Juktan i drift kan det även vara av intresse att bygga mer lagringskapacitet. De batterilager som ibland installeras som en del av solcellsinstallationer är en mycket dyr form av lagring som är långt ifrån att kunna konkurrera med planerbar produktion. Batterierna har också en betydande klimatpåverkan över sin livscykel. Det behövs specifika tariffer för anslutning av lagringsanläggningar till elnäten. Det är oavsett energisystemets utformning och oavsett sammansättningen av energislag på produktionssidan rationellt att bygga in en viss flexibilitet i efterfrågan. Genom att flytta konsumtion i tiden eller genom att användaren väljer att inte använda energin alls. Båda typerna av flexibilitet har en påverkan på användarens frihet, bekvämlighet och möjlighet att bedriva sin verksamhet, men båda kan på marginalen bidra starkt till ett kostnadseffektivt energisystem. Frivilligheten i den flexibla energianvändningen är helt central för oss liberaler. Användaren ska välja att vara flexibel för att fördelarna överväger nackdelarna för den enskilde energianvändaren. Vi motsätter oss således regelverk som till exempel kräver att elektriska apparater eller elbilsladdare ska agera flexibelt på egen hand utanför användarens kontroll. All flexibilitet i elanvändningen ska vara frivillig. Ett sätt att skapa flexibilitet i energianvändningen är att styra den genom priset. Vid ett tillräckligt högt pris kommer användarna att välja att sluta använda energi. Vi får dock inte låta det gå så långt att människor hamnar i energifattigdom. Syftet med energisystemet är att leverera den energi människor och företag behöver. Energisystemet måste anpassas efter deras behov. Prisvariationer har en viktig funktion, men systemet måste också vara utformat så att marknadskrafterna har möjlighet att agera för att jämna ut priset. Statens myndigheter har också en roll i att planera så att stora prisvariationer undviks. Kraftsystemet ska utformas så att människor har råd att använda den el de behöver och företag har konkurrenskraftiga villkor. Stora prisvariationer är inte önskvärda. Myndigheterna bör agera för att undvika dem. har användarna på elmarknaden ofta dåliga möjligheter att reagera på elpriset vilket är samhällsekonomiskt ineffektivt. Kunderna måste, när det gynnar dem, kunna anpassa sin efterfrågan efter variationer i elpriset annars försvinner en stor del av poängen med prissignalen. måste kunderna alltid kunna få tillgång till både el och andra former av energi om de är beredda att betala för den. För att det här ska fungera samhällsekonomiskt effektivt krävs att energi och energidistribution är transparent prissatta så att fasta och rörliga kostnader i elsystemet på ett tydligt sätt är kopplade till fasta och rörliga priser hos användaren. Den svenska fjärrvärmen har utvecklats till att i allt högre grad bli fossilfri. Men det används fortfarande fossila bränslen i svenska fjärrvärmeanläggningar. Dessa måste fasas ut. Det gäller även användningen av vårt enda inhemska fossila bränsle – torven. Liberalerna anser att användningen av torv, kol, olja och gas i fjärrvärmeproduktionen ska upphöra. Användningen av torv, kol, olja och gas i fjärrvärmeproduktionen ska upphöra. Den största delen av de fossila koldioxidutsläppen från fjärrvärmen kommer från användningen av avfall som bränsle. Liberalerna anser att det är positivt att vi har en fungerande avfallsförbränning i . Det kommer alltid att finnas avfallsfraktioner som inte går att materialåtervinna. Återanvändning – och som nästa steg materialåtervinning – är att föredra, men det är rationellt att avfall som inte kan återvinnas används som bränsle i fjärrvärmeproduktionen. Koldioxidutsläppen måste hanteras vid källan. Med plast som exempel är problemet att den tillverkas av fossil råvara, inte att den slutligt tas om hand. Plast ska produceras, plast ska användas, plast ska återvinnas och plast ska förbrännas. Men plast ska inte tillverkas av fossil olja. För att nå dit kommer plastanvändningen att behöva minska. Koldioxidutsläppen kommer vi åt genom att tillverka plast av förnybara råvaror och genom att byta ut plastanvändningen mot andra material som har en låg klimatpåverkan. Biomassan är för värdefull och begränsad för att vi ska kunna producera så mycket engångsplast som görs . Den eldning av fossila bränslen för värmeändamål som sker utanför fjärrvärmenäten bör även den fasas ut. Företrädesvis bör detta ske genom en konvertering till värmepumpar eller fossilfri fjärrvärme. Reduktionsplikten kan också utökas till att omfatta eldningsolja och fossil gas. Den återstående användningen av fossila bränslen för uppvärmningsändamål ska fasas ut. har fastställt målet att energianvändning normerat mot BNP ska vara halverad 2030 jämfört med . Liberalerna anser att det är riktigt att ha ett mål för hur energianvändningen ska effektiviseras då effektiviseringen kan ge en konkurrensfördel för svensk industri. Historiskt har energieffektivisering haft stor betydelse för vårt välstånd. Att kunna åstadkomma mer med samma insats är grunden i ekonomisk tillväxt. Det är viktigt att minnas att detta är drivkraften för energieffektiviseringen. Så länge energin har en klimatpåverkan kan energieffektiviseringen också motiveras med att klimatpåverkan behöver minska, men för till exempel den svenska elanvändningen haltar klimatargumentet. Vid elbesparingar blir det tvärtom viktigt att säkerställa att energieffektiviseringsåtgärderna i sig inte har för stor klimatpåverkan. När energisystemet är hållbart återstår i princip bara de ekonomiska argumenten för att energieffektivisera. Vi liberaler vill se fortsatta ansträngningar för energieffektivisering. ser vi att det finns ett behov av och ett stort utrymme för att öka energianvändningen. I de fall då energieffektiviseringsmålet står i konflikt med klimatarbetet eller riskerar att begränsa den ekonomiska tillväxten måste det stå tillbaka. Klimatarbetet är överordnat energieffektiviseringen. Mycket talar för att klimatmålen kommer att bli svåra att nå utan omfattande negativa utsläpp. Världen kommer inte att hinna bromsa in klimatgasutsläppen för att riskera allvarliga konsekvenser. Klimatgaser som redan släppts ut i atmosfären behöver därför på olika sätt tas tillbaka och bindas in. Främst handlar det om koldioxid. Teknikerna är flera. Att aktivt gynna naturens egna processer är ofta mycket kostnadseffektivt. Till exempel kan mer kol bindas i den växande skogen eller i torvlager i våtmarker. Naturliga processer kan hjälpas på traven till exempel genom att producera biokol som plöjs ned i jordarna eller genom att återväta tidigare utdikad mark. Det finns också tekniska lösningar som infångning och lagring av koldioxid antingen vid skorstenar eller direkt från atmosfären. Vi liberaler ser positivt på alla de här metoderna. De metoder som binder in kol , eller till och med för evigt, är att föredra framför andra. Men även att binda in kol kan vara mycket positivt om det kan göras till en låg kostnad. För övrigt har jordbruket och skogsbruket stor påverkan på hur mycket kol som lagras in i mark och biomassa. Frågor som rör LULUCF (land-use, land-use change and forestry) diskuterar vi närmare i vår kommittémotion ”Hållbar förvaltning av djur och natur”. Samma pris på utsläpp och infångning Liberalerna menar att principen ska vara att koldioxid som släpps ut ska vara prissatt. På samma sätt ska det också gå att få stöd för olika sätt att samla in och binda koldioxiden. När koldioxiden binds in permanent ska ersättningen vara på samma som nivån på koldioxidskatten – priset på utsläppen. I linje med det har vi föreslagit en lagringspeng i nivå med koldioxidskatten för den som samlar in och permanent lagrar koldioxid från biobränslen. På motsvarande sätt bör andra metoder för att binda in kol kunna få stöd. Även fossil koldioxid bör fångas in vid punktkällor i väntan på att de fossila bränslena fasas ut. Även metoder som inte binder koldioxiden permanent, till exempel biokol, bör omfattas av ett system för ersättning som utgår ifrån hur länge koldioxiden är inbunden. Att hålla undan koldioxiden har ett stort värde för klimatarbetet då klimatförändringarna beror av när växthusgaserna hamnar i atmosfären och hur länge de stannar där. Den som samlar in och permanent lagrar koldioxid från fossila källor behöver inte köpa utsläppsrätter i EU ETS-systemet. Bekymret är att priset på utsläppsrätterna är för lågt för att motivera att någon ska samla in koldioxiden. Vi liberaler vill se ett högre pris för att släppa ut koldioxid. Den svenska koldioxidskatten har varit framgångsrik. Vi vill se en motsvarande lösning över hela EU. Genom att prissätta koldioxidutsläppen och infångningen kan de negativa utsläppen komma igång tidigt och i stor skala. Vi liberaler ser inget problem med att de storskaliga negativa utsläppen startar långt innan vi slutar använda fossila bränslen. För vissa tillämpningar kommer det att vara rationellt att använda fossila bränslen långt längre än för andra. Där kan det vara rationellt att fortsätta använda fossila bränslen men kompensera utsläppen genom att betala för att bygga ut mer kapacitet för negativa utsläpp. Den lättillgängliga potentialen för negativa utsläpp i , genom till exempel infångning vid punktkällor, biokol och återställande av våtmarker, är begränsad. Det finns gränser för hur stora de negativa utsläppen kan bli . För att få så stor effekt som möjligt på koldioxidhalten i atmosfären är det därför viktigt att kapaciteten byggs ut och i stor skala. När tekniken för att fånga in kol som koldioxid direkt ur luften eller som karbonat ur havsvatten blir billigare skulle det kunna bli möjligt att bygga ut kapaciteten för negativa utsläpp mycket mer. Men det kommer även då att finnas gränser för hur stora investeringar som kan göras vilket understryker behovet av att börja fånga in koldioxid . 5 Internationella effekter av svenskt klimatarbete klimatgasutsläpp utgör en liten del av de totala utsläppen. Det saknar i sig betydelse då det är genom att varje enskild utsläppskälla försvinner som vi hindrar klimatförändringarna från att få för stora konsekvenser. Alla utsläpp behöver adresseras. Den stora potentialen i det svenska klimatarbetet ligger i att agera förebild. Vi kan visa att det är möjligt att åstadkomma en stark ekonomisk utveckling som både klimatpåverkan och resursanvändning minskar. har stått förebild tidigare. Det viktigaste exemplet är vår omställning till en fossilfri elproduktion då vi också bröt kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och ökande elanvändning. Tyvärr redovisar i sin statistik bara data . De stora svenska utsläppsminskningarna gjordes . Det är olyckligt då de förändringar genomförde under 1970- och 80‑talen var kraftfulla och dessutom går att upprepa i andra länder. Vår snabba övergång från oljeeldning till värmepumpar i bostäder är ett annat exempel. Vi gjorde oss av med en viktig del av oljeanvändningen utan att någon fick det sämre. Snarare har värmepumparna gjort att människor lever bekvämare liv än . De andas också renare luft. När vi nu visar att det går att fasa ut fossila bränslen ur transportsektorn och den tunga industrin har vi återigen goda möjligheter att leda genom exempel och därmed bidra till att möjliggöra och påskynda en mycket större omställning än vår egen. Här finns också en stor potential att stärka industrin genom att rent konkret exportera tekniken bakom de goda exemplen. Genom att fortsätta vara ett föregångsland stärker också attraktionskraften för industrietableringar. Ur klimatsynpunkt är det givetvis bäst om den energikrävande industrin etableras där det finns gott om ren energi, till exempel i . För att bli ett föredöme internationellt behöver det svenska klimatarbetet bedrivas på ett sätt som andra kan ta efter. I första hand ska vi utarbeta lösningar som kan skalas upp och spridas. Våra unika förutsättningar till exempel genom vattenkraften och skogen ska användas men det är inte dem vi ska marknadsföra. Det får inte vara en svensk strategi att vara nettoimportör av biobränslen då det undantränger andras möjligheter att fasa ut fossila bränslen. Biobränsleproduktionen i bör byggas ut. redovisar i sin statistik svenska klimatgasutsläpp . Därigenom syns inte den kraftiga minskningen av de svenska utsläppen från mitten av 1970- till mitten av . bör tillgängliggöra även äldre statistik för att tydligare visa på de stora förbättringar har åstadkommit historiskt då dessa kan tjäna som förebild för andra länder. Det ska vara ett mål för det svenska klimatarbetet att främja svensk export. Statens stöd bör i första hand gå till teknik med potential att spridas till andra länder. Effekterna av klimatförändringarna har börjat märkas. Medeltemperaturen på jorden har stigit ungefär en grad . I , särskilt i norra , ökar temperaturen snabbare än genomsnittet för hela jorden. Den svenska temperaturökningen går i genomsnitt runt dubbelt fort som ökningen på jorden som helhet. Även om alla utsläpp av växthusgaser skulle upphöra skulle konsekvenserna av de utsläpp som redan gjorts ändå påverka oss då det finns en stor tröghet i klimatsystemet. Att genomsnittstemperaturen stiger gör att de ekologiska nischerna för många arter påverkas negativt. Arterna har alltid behövt anpassa sig efter förändringar i sin miljö, men klimatförändringarna nu är så snabba att många arter inte hinner anpassa sig. Sårbarheten ökar då vilket gör insatser för att skydda arter och ekosystem än mer angelägna. Vi människor och vårt samhälle påverkas också. Den stigande medeltemperaturen ger en ökande frekvens av extremt väder. Nya rekord för värme, vind, torka och nederbörd slås runt om i världen. Väderhändelser som var mycket ovanliga inträffar nu allt oftare. De större variationerna i vädret utgör en utmaning för jord- och också skogsbruket. Vi behöver förbereda oss med varierande skördar samt påverkan på skogsbruket på grund av torka, regn och stormar. I delar av världen kan dåliga skördar orsaka politiska spänningar. Utmaningar i livsmedelsförsörjningen behöver få en långsiktig hantering.