ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022409 · 2020-10-05 00:00:00 — Sänkt skatt även för sjukpensionärer och dem som har en funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över frågan om sänkt skatt även för dem som har sjuk- och aktivitetsersättning så att skatteklyftan gentemot löntagare även sluts för denna grupp 2023 och tillkännager detta för regeringen. Allt fler personer med funktionsnedsättning lever i ekonomisk utsatthet, med lägre utbildningsnivå och högre arbetslöshet än övriga befolkningen. Trots de senaste årens högkonjunktur har arbetslösheten bland unga med funktionsnedsättning mer än fördubblats , har tankesmedjan konstaterat i en av sina rapporter. I krisens spår riskerar detta nu att förvärras ytterligare. Rapportförfattarna och tankesmedjans chef skriver i ett debattinlägg att utanförskap har fått stora konsekvenser för levnadsvillkoren. Risken för fattigdom är nästan dubbelt så stor (17,) bland människor med funktionsnedsättning som bland befolkningen i stort (9,). För den som dessutom har utländsk bakgrund är risken för fattigdom så stor (38,) som för en person med svensk bakgrund och funktionsnedsättning (11,). Detta är alarmerande siffror. Många blir också sjuka under sitt arbetsliv och ibland också genom sitt arbete. Även dessa ska samhället givetvis försöka få tillbaka till arbetsmarknaden utifrån den arbetsförmåga de har. Men vi vet att detta inte alltid går och kan vara svårt i högre åldrar. Det handlar också om vilken arbetsmarknad som finns där vederbörande bor samt vilken utbildning individen har i botten. Datorisering och andra teknikförändringar gör också att tidigare gedigna yrkeskunskaper kan bli föråldrade på rätt . Vi är ett parti som vill bekämpa klyftor och vi vill slå vakt om både de som har det sämst ställt i vårt samhälle och de som arbetat hårt men drabbats av någon form av utslagning. Det kan handla om sjukdom i fysisk eller psykisk mening eller om långvarig arbetslöshet där yrkeskunnandet vittrar bort som den tidigare arbetsplatsen också genomgår stora förändringar. Självklart ska vi göra vårt yttersta för att funktionshindrade och de som drabbats av sjukdom under sitt arbetsliv ska kunna delta på eller återgå till arbetsmarknaden som vanliga löntagare. går det inte att komma ifrån att några aldrig kommer in eller kommer tillbaka och därför tvingas leva på sjuk- och aktivitetsersättning. Såväl pensionerade funktionshindrade som ”sjukpensionärer” har inte bara låg ersättning utan också genom förekomsten av jobbskatteavdraget en högre skatt. Även om denna sänktes något 2016 så är det orimligt att de inte hanteras på samma sätt som ålderspensionärerna. Skattenivån för de med sjuk- och aktivitetsersättning behöver likställas med ålderspensionärernas. Eftersom skatteklyftan för ålderspensionärer gentemot löntagare blir kvar tills 2023 så vore det lämpligt att i det sammanhanget hantera frågan om beskattningen av de med sjuk- och aktivitetsersättning och se till att dessa också 2023 får samma skatt som löntagare.
mot · H8022410 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa reducerade resekostnader på som en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. har vi sett hur turen med tåg till blir allt dyrare. Utöver de dyrare priserna för att åka över sundet får dessutom svenskar betala en tilläggsavgift om de sedan vill åka vidare med metron i . Den höjning som har skett beror såväl på Skånetrafikens årliga indexuppräkning som på den svaga svenska kronan. Skånetrafiken är en regional kollektivtrafik som också ansvarar primärt för kollektivtrafiken. Under normala omständigheter är dock förbindelsen mellan och en nationell angelägenhet, och det är dessutom en viktig arbetsmarknadsregion. För att underlätta pendling i enlighet med utgångspunkten att och är del av samma inre marknad med den fria rörligheten som utgångspunkt, bör därför en särskild reduktion för resor över bron genomföras med statliga medel. Detta också för att stötta kollektivtrafiken i då de regionala kollektivtrafikmyndigheterna runt om i landet tappat stora intäkter mot bakgrund av minskat resande under den pågående covidpandemin.
mot · H8022411 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ytterligare åtgärder för att öka bostadsproduktionen och nå en socialt och miljömässigt hållbar bostadspolitik och tillkännager detta för regeringen. Trots en historiskt hög bostadsproduktion så ökar bostadsbristen i landet. Bostadsköerna är alldeles för långa där det kan vara allt från 32 månader (1:a) till (4:a). Unga vuxna har ett enormt svårt läge i att hitta en bostad . Då många inte har kapitalet till att kunna köpa sig sin bostad om de inte har rika föräldrar. De äldre som har sin villa men inte orkar med huset längre och önskar bo i hyresrätt behöver också vänta på att få en hyresrätt. Miljonprogrammet som genomfördes var bra på så sätt att det byggdes mängder av nya bostäder, däribland hyresrätter, och tillgodosåg den bostadsbrist som då rådde. Det utökade investeringsstödet ihop med renoveringsstödet är mycket bra och välkomna reformer, men det mesta pekar på att ännu mer måste göras för att nå en balans på bostadsmarknaden. Regeringen bör därför överväga ytterligare åtgärder för att öka bostadsproduktionen och nå en socialt och miljömässigt hållbar bostadspolitik.
mot · H8022413 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en transparent klimatredovisning och fortsätta verka för att klimatbiståndet når de mest utsatta grupperna och länderna och tillkännager detta för regeringen. För att göra verklighet av ambitioner och de 17 globala hållbarhetsmålen inom ramen för Agenda 2030, måste arbetet för en verklig och effektiv klimatfinansiering trappas upp. Här kan och behöver ta ledartröjan. På klimattoppmötet i lovade höginkomstländer att gemensamt bidra till i årligt klimatstöd till låg- och medelinkomstländer. hade klimatfinansieringen nått . Utöver att de privata investeringar som givarländerna åtagit sig att mobilisera släpar efter, finns inte heller tydliga data om finansieringsflöden för att kunna se vilka medel som faktiskt finansierar klimatåtgärder. Att många givare ställer om sitt bistånd till mer klimatfokus gör att de totala resurserna för att nå de globala målen inte ökar med så mycket som givarna rapporterar att de ger i klimatfinansiering. Det skapar en typ av dubbelräkning där givare räknar samma pengar gentemot biståndsmålet om av BNI och gentemot målet om 100 miljarder i klimatfinansiering. Denna typ av klimatfinansiering motsäger åtagandena i som lovat nya tillskott av finansiering (under bestämmelserna ”new and additional”). För att återupprätta förtroendet i klimatfinansieringen och göra allvar av arbetet med att nå ambitioner, måste medel till klimatkompensation vara utöver bistånd och inte tas ifrån medel för fattigdomsbekämpning. Frågan om att upprätthålla bestämmelser om klimatfinansiering är särskilt viktig ur ett rättvise- och jämlikhetsperspektiv, med tanke på att den dubblerade mängden koldioxid i atmosfären (1990–2015) genererats till hälften av världens rikaste av befolkningen – men drabbar låg- och medelinkomstländer värst. Stöd för klimatanpassning måste riktas bättre till människor som är mest sårbara för klimatförändringar och de som är fattigast. Det handlar om att upprätthålla löftet om att inte bara stödja utvecklingsländer i omställning för minskade utsläpp, utan lika mycket stödja anpassning till klimatförändringar för de som redan drabbas svårt. En utmaning är också att behovet av stöd till anpassning sannolikt kommer öka. Enligt UNDP kan behoven av resurser till klimatanpassning 2030 vara . är en föregångare vad gäller både klimatfinansiering och utvecklingsbistånd. bör därför visa ledarskap i redovisning av sin klimatfinansiering som additionell, och därigenom mobilisera givarländerna och de medel som fortfarande saknas för klimatanpassning. Därtill behöver fortsatt verka för att klimatfinansieringen når de mest utsatta länderna och grupperna, genom att det i det befintliga klimatbiståndet råder balans av riktade medel för anpassning, kompensation för negativa klimateffekter och omställning.
mot · H8022414 · 2020-10-05 00:00:00 — Lagstiftning mot psykisk misshandel och kontrollerande beteenden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över hur lagstiftning kopplad till allvarlig psykisk misshandel kan förstärkas för att tydligare inkludera kontrollerande beteenden och tillkännager detta för regeringen. inträffar händelser i som har stor negativ inverkan på enskilda individers rätt till trygghet och frihet. Det kan handla om allt ifrån våldshandlingar och fysiska övergrepp till systematiska kränkningar i form av utsatthet för kontrollerande beteenden. I internationell jämförelse har kommit långt i såväl arbetet med efterlevnaden av de mänskliga fri- och rättigheterna som den enskildes tilltro till rättsväsendet. Det förklarar att anmälningsbenägenheten är hög i trots det negativa faktum att antalet fall av våld i nära relationer ökar. Dessutom är lagstiftningen på många håll progressiv – likt samtyckeslagstiftningen. Det råder dock luckor i lagstiftningen när det kommer till psykisk misshandel. Att psykiskt kontrollera en annan person på ett sådant sätt att det resulterar i stort lidande för vederbörande är inte straffbart i tillräcklig omfattning. Varken då det förekommer inom destruktiva relationer eller i annan form – till exempel inom religiösa sekter där människor drivs till underkastelse genom psykisk nedbrytning. Här behövs ändring, och förebilder finns. I finns lagstiftning som innebär att det är olagligt att psykiskt kontrollera en annan persons beteende som en har en nära relation till – om det får allvarliga konsekvenser i personens liv. I sak kan denna kontroll av en annan person handla om att offret på olika sätt hotas, kränks, kontrolleras eller isoleras från omgivningen. unika lagstiftning möjliggör ett förstärkt arbete mot psykisk misshandel i samhället i stort, men innebär också förstärkningar i arbetet mot våld i nära relationer, som ofta innebär en kombination av psykisk och fysisk misshandel. Det nya lagpaketet har inte minst välkomnats av brittiska kvinnorättsorganisationer. I saknas motsvarande lagstiftning. är psykisk misshandel straffbart om en tydlig medicinsk effekt går att påvisa. En omständighet som understryker graden av angelägenhet i lagförstärkningen är att det framkommit rapporter om att våld i nära relationer ytterligare ökat under coronapandemin, givet social distansering och isolering. Att göra det enklare att med lagstiftning komma åt dem som systematiskt trycker ner och kontrollerar andra – med allvarliga konsekvenser för den drabbade som följd – är därför också ett steg på vägen mot ett mer jämställt samhälle. Med det brittiska exemplet som förebild bör lagstiftningen i förstärkas för att tydligare inkludera kontrollerande beteenden inom ramen för psykisk misshandel.
mot · H8022415 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av en ny maktutredning och tillkännager detta för regeringen. Det är det gjordes en maktutredning och den aktuella kommittén hade som uppgift att ”fördjupa kunskaperna om den svenska demokratins villkor, om medborgarnas möjligheter att påverka sina levnadsvillkor och om de faktorer som skapar makt att forma morgondagens ”. Frågan känns onekligen fortsatt aktuell i dagens samhälle. Dagens är på många sätt ett annat än . Vi ser en ökad digitalisering, ny arbetsmarknad, globalisering och ett där alla inte känner sig delaktiga i samhället på lika villkor. Vi nås av alarmerande rapporter om hur dagens unga i allt större utsträckning inte vet hur de politiskt kan påverka sin framtid. Vi ser framväxten av nya arenor för påverkan på sociala medier. Vi ser också hur parametrar som växande klassklyftor, segregation och den enskildes utbildningsnivå fortsatt bitit sig fast i individers livsförutsättningar och möjlighet till påverkan. Målet ökad jämlikhet gäller också inflytande och makten att kunna påverka. En ny maktutredning kan belysa maktförskjutningar i samhället och vilka utmaningar som finns för demokratiarbetet framåt, vilka möjligheter medborgare har och hur organiseringen av människor i samhället är utformad. Därför bör regeringen överväga att tillsätta en ny maktutredning.
mot · H8022416 · 2020-10-05 00:00:00 — Rätt till ledighet för politiska uppdrag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utöka rätten till ledighet för politiska uppdrag i kommunallagen till att även omfatta universitets- och högskolestudier och tillkännager detta för regeringen. I det fjärde kapitlet, 11:e paragrafen i kommunallagen står det följande: 11 § Förtroendevalda har rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för att de ska kunna fullgöra sina uppdrag. Ledigheten ska omfatta tid för möten i kommunala organ, andra möten som är nödvändiga för uppdragen, resor till och från mötena, och behövlig dygnsvila före eller efter mötena. Den som har ett arbete och en anställning har rätten att få vara ledig för att kunna fullfölja sina uppdrag som förtroendevald. Det är en väsentlig del i vårt demokratisystem och en viktig möjlighet för våra institutioner att kunna gå runt. Att människor ska kunna engagera sig i sin kommun och vilja förändra den till något bättre är något som inte kan tas för givet och vi behöver uppmuntra fler till att göra det. Denna paragraf glömmer dock bort vissa målgrupper. Studenter och unga har inte någon rätt att få vara lediga från sina egna arbeten, nämligen från skola och universitetsstudier. Det är ett arbete som väldigt många personer ägnar sig åt , och saknaden i paragrafen ställer till problem. Många unga går kurser eller program som innefattar obligatoriska moment och närvaro. Detta hindrar personer från att fullfölja de eventuella uppdrag som de har eller skulle vilja ha. Istället innebär det extra arbete och mer jobb för att komma ikapp. ser vi att allt fler partier får allt äldre medlemmar, och de unga som engagerar sig inom kommuner och regioner är endast ett fåtal. Återigen blir det en långsam urholkning av vår demokrati och är ett allvarligt problem som kräver en motsatt trend. Att alla ska ha lika möjligheter att kunna engagera sig och att få ta del av rätten att påverka sitt samhälle ska vara en självklarhet. Därför bör regeringen överväga att utöka kommunallagens paragraf om rätt till ledighet att också omfatta universitets- och högskolestudier.
mot · H8022418 · 2020-10-05 00:00:00 — Motion till 2020/21:2418
mot · H8022420 · 2020-10-05 00:00:00 — Underlätta krediter till kooperation och ekonomiska föreningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka förutsättningar som krävs för att underlätta krediter till kooperation och ekonomiska föreningar, i synnerhet på landsbygden för att underlätta för serviceföretag och utveckling på landsbygd, och tillkännager detta för regeringen. De ekonomiska föreningarna är en viktig del i vårt samhälle. Stödet och intresset för kooperativa företag ökar och med den nya tekniken har delningsekonomin också fått större möjligheter. Genom att en ekonomisk förening bildas skapas en demokratisk organisation och struktur för hur nyttorna kan fördelas och medskapandet vara i centrum. Många vittnar dock om behovet av tydligare och förbättrade förutsättningar för ekonomiska föreningar och kooperativa företag. har genom sin affärsmodell inbyggda fördelar ur ett hållbarhetsperspektiv, men det finns också andra tydliga möjligheter som inte fullt ut tas till vara . trädde den nya lagen om ekonomiska föreningar (prop. 2017/18:185) i kraft. Den nya lagen förenklar och förbättrar förutsättningarna för att bedriva kooperativt företagande och ekonomiska föreningar. är en viktig del av det svenska näringslivet och enbart de 100 största kooperativa företagen omsätter och har cirka 100 000 anställda. Undersökningar visar att synen på kooperativa löningar är positiv bland befolkning. För att samhället ska kunna dra nytta av de fördelar som finns med kooperativt företagande behöver dock kunskapen om associationsformen höjas. Staten har en särskild möjlighet att bidra till att höja kunskapen om kooperationen via de myndigheter som på olika sätt har till uppdrag att stödja och utveckla det svenska näringslivet, men då behöver de få en tydlig instruktion om dess betydelse. Bankerna är väldigt negativt inställda till att bevilja krediter till kooperativa företag samt ekonomiska föreningar. Detta är hämmande för utvecklingen framförallt på landsbygden där dessa företagsformer kan vara det enda alternativet för att få igång en verksamhet. Det handlar i många fall om företag i servicesektorn, som små landsbygdsbutiker eller energiföretag där intresset är stort från många enskilda.
mot · H8022421 · 2020-10-05 00:00:00 — Syskonförtur i kommunala skolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att även kommunala skolor ska kunna tillämpa syskonförtur som urvalsgrund vid placering av elever och tillkännager detta för regeringen. Alla barn ska få tillgång till god utbildning i trygg skolmiljö. Att föräldrar och barn kan ha möjligheten att önska vilken skola de ska gå till och välja mellan bra skolor med olika pedagogiska inriktningar eller profiler kan innebära en viktig frihet för många av våra invånare. Att få gå i samma skola som sina syskon kan bidra till ökad trygghet, igenkänning och bättre utbildning. Det innebär också en förenkling i vardagen för många föräldrar och barn. Att behöva hämta och lämna barnen på olika skolor eller att syskon inte tillsammans skulle kunna ta sig mellan skolan och hemmet skapar ofta stor frustration i vardagen för många familjer. erbjuds syskonförtur av fristående skolor, men inte av kommunala skolor. Det ger kommunala skolor sämre möjligheter att erbjuda en bra skola för många barnfamiljer. Dessutom skapar det oro och stress för familjer som inte vet om barnen kommer att kunna gå i samma skola. För de familjer som drabbas av att barnen inte får gå i samma skola kan det innebära förlorad arbetstid, otrygghet för barnen och ett livspussel som blir svårt att få ihop. I den statliga utredningen ”En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning” som presenterades presenteras förslag på ändrade skolplaceringsbestämmelser. Utredningen anser att det ska vara tydligt att kommuner ska kunna använda syskonförtur vid placering av elever och föreslår därför att detta ska kunna utgöra en urvalsgrund vid kommunala skolenheter. Att tillämpa syskonförtur som urvalsgrund underlättar familjers vardag och det kan utgöra en trygghet för framför allt yngre syskon att kunna gå på samma skola som äldre syskon. Syskonförtur underlättar också kontakten mellan hem och skola, vilket kan vara av särskild vikt för elever med studiemässiga eller sociala problem. Utredningen påpekar att syskonförtur inte har några uppenbara konsekvenser för en skolas sociala sammansättning och påverkar skolsegregationen i ytterst liten utsträckning. Det bör övervägas att förverkliga utredningens slutsatser möjligt då de vardagliga vinsterna för barnfamiljer är av stor betydelse.
mot · H8022422 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , genom sina olika engagemang i , fortsatt ska verka för att befolkningens röster finns närvarande i fredsbyggande och fredsförhandlingar och tillkännager detta för regeringen. Ingen fred i blir hållbar utan att befolkningen är inkluderad. För att uppnå verklig fred krävs mer än ett underskrivet papper. Fred förutsätter lokal förankring och meningsfull inkludering av civilbefolkningen, av landsbygdens folk, av unga och av kvinnor. Freden är, inte minst för befolkningen, en process och inte ett dokument, ett liv och inte ett avtal. talas det för lite om hur fred i form av avtal också kan implementeras och bli verklighet. Det finns en risk att långsiktiga investeringar i lokalsamhällen prioriteras ned till förmån för kortsiktiga fredsprojekt. Fredsförhandlingarna måste inkludera den afghanska civilbefolkningen, inklusive kvinnor, unga och minoriteter så att de får göra sina röster hörda. har bidragit såväl militärt som med utvecklingsinsatser. är det största mottagarlandet för svenskt bistånd. ligger tonvikten i det svenska engagemanget på långsiktigt stats- och fredsbyggande samt politiskt stöd. På uppdrag av regeringen har ambassaden i bland annat identifierat ett trettiotal kvinnor från olika provinser som ansågs kunna spela en roll i lokalt fredsbyggande. Dessa kvinnor har sedan deltagit i ett utbildningsprogram i medling och dialog anordnat av . Genom Sida har en ny svenskstödd plattform lanserats i , som ska låta befolkningens röster höras i de fredssamtal mellan regeringen och talibanrörelsen som inletts. Fredsplattformen AMIP har utvecklats av afghanska civilsamhället med stöd av biståndsmyndigheterna Sida och , på uppdrag av EU, för att det afghanska folkets åsikter och perspektiv ska nå förhandlingsbordet. Detta är ett viktigt steg för att fredsprojekten ska bli långsiktiga och accepterade av det afghanska folket. måste fortsatt, genom sina olika engagemang i , stå upp för befolkningens röster i fredsförhandlingarna.
mot · H8022423 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fortsatt står upp för den internationella humanitära rätten och tillkännager detta för regeringen. På flera håll i världen pågår segdragna konflikter. har ett flertal internationella organisationer larmat om en tilltagande respektlöshet mot överenskomna regler som ska skydda civila. Ny teknik som drönare och ökad användning av vapen med hög felmarginal, som klusterbomber, har lett till fler civila offer, enligt (). I flera konflikthärjade länder som och har sjukhus och skolor använts som militära mål. Krigshandlingar som utgör folkrättsbrott möts ofta av omvärldens fördömanden, men inte alltid mer än så. ”Både den internationella straffrätten och folkrätten är nu under attack på ett sätt som är mycket obehagligt”, konstaterar , tidigare FN:s rättschef. 2019 över civila offer i visade att konflikten hade skördat 1 773 civila offer . Av dem var det 581 som hade dödats, varav 150 var barn. Trots allvaret i dessa uppgifter utgör de en signal om en positiv riktning. Det är det lägsta antalet civila offer . Men rapporten visade också på en oroväckande trend. Den visar att antalet civila som dödats av regeringstrogna trupper och deras allierade nu överstiger antalet civila dödsoffer orsakade av talibanerna och IS/Daesh. Den främsta orsaken till civila dödsoffer i är inte längre självmordsattacker eller markstrider, utan flygattacker genomförda av afghanskt och internationellt stridsflyg. har ett stort engagemang för , genom bistånd och militära insatser. är även en stark försvarare av den internationella humanitära rätten och har upprepade gånger krävt att ansvariga för brott mot krigets lagar måste ställas till svars. Men saknar ett tydligt uppföljningsbart mål om att minska civila offer och krigsbrott i och i då brotten mot den internationella humanitära rätten ökar måste kritiska röst bli mycket tydligare. Brotten mot den internationella humanitära rätten angår alla världens länder.