mot · H8021615 · 2020-10-02 00:00:00 — Detta eftersom det som saknas krav på kapitalinsats för hyresbeståndet, vilket gör att mindre resursstarka individer kan komma in på bostadsmarknaden. Hyresrätten bidrar också till en rörligare arbetsmarknad i och med att det är lättare att hyra än att köpa en bostad. Boendeformens nödvändiga funktion på bostadsmarknaden, för främst unga personer, kan inte nog poängteras. Hyresrätten fungerar som ett första steg in på bostadsmarknaden för de unga personer som saknar möjlighet att få ekonomisk hjälp av sina föräldrar, alternativt spara ihop till en egen kontantinsats. Boendeformen är särskilt viktig för den svenska arbetsmarknaden. Till exempel för regioner med en växande arbetsmarknad och för företag i behov av kompetensförstärkningar. Underhållet i stora delar av hyresbeståndet är kraftigt eftersatt. finns ett stort behov av att kunna erbjuda lägenheter med rimliga hyror. Förutsättningarna för att verka mot ett mer kontinuerligt underhåll av fastigheterna behöver därför ses över, där ett rotavdrag bör ingå i översynen. Sänkt skatt vid andrahandsuthyrning I råder det mycket stor bostadsbrist, det gäller framför allt hyresbostäder i tätorterna. Utbudet av bostäder är inte tillräckligt stort för att möta den ökade efterfrågan. Fler satsningar för att stimulera uthyrning behöver därför ske. Det handlar bland annat om att få fler att hyra ut sina bostadsrätter eller separata rum i villor alternativt mindre fastigheter belägna på tomten. Uthyrning av bostäder kan ibland ses som förknippad med någon form av risk för den som äger fastigheten eller lägenheten. Med en högre avkastning från uthyrning är det fler individer som hamnar över den nivå som gör det mer värt att hyra ut, givet upplevd risk, istället för under. I till exempel har man lyckats lösa en del av bostadsbristen genom att just skattebefria andrahandsuthyrning och således göra det mer ekonomiskt lönsamt. Detta har medverkat till ett stort tillskott av bostäder för framförallt unga personer. vill därför undersöka möjligheten att utöka gränsen för det möjliga skattebefriade beloppet för uthyrning av hela eller delar av en bostad. Framtida lägenheter bör byggas så energieffektivt som möjligt utifrån ekonomiska och miljömässiga förutsättningar. Dels bidrar det till att minska levnadskostnaden för boendet, dels innebär det hänsyn till miljön och välmående för framtida generationer. Nya metoder för att minska energikostnaderna genom effektivare sätt att förbruka värme och el behöver också utredas. ställde sig 2020 positiva till förslaget i skrivelsen Byggnaders energiprestanda, betänkande 2019/20:CU3. Det handlar om att byggreglerna ska bidra till teknikneutrala val, som hållbara uppvärmningssystem som inte är fossilbränslebaserade, effektiv elanvändning i uppvärmningen och långsiktigt energieffektiva byggnader med bra klimatskärm. En klimatskärm är golv, tak, ytterväggar, fönster och dörrar. Dessutom ska reglerna ta hänsyn till effektutmaningen, det vill säga elsystemets förmåga att leverera effekt under årets alla timmar i elnäten. ställde sig även bakom förslaget om genomförande av EU:s ändringsdirektiv om byggnaders energiprestanda, betänkande 2019/20:CU18, där krav införs på att byggnader som har system för uppvärmning eller luftkonditionering som har en effekt över måste inspekteras regelbundet. I bostadsbristens är ett av många problem att det saknas ledig byggbar mark i önskade geografiska lägen. förekommer många obebyggda tomter, vilket är en av orsakerna till att det byggs mindre än möjligheterna medger. bör en såld fastighet betraktas som spekulationsaffär istället för ren bostadsaffär. Detta gäller när en fastighet, där marken endast utgörs av obebyggd tomtmark, sålts med realisationsvinst men ingen ansökan om bygglov och byggstart har registrerats hos den aktuella kommunen. I dessa enskilda fall behöver reavinstskatten vara högre än vid ordinarie bostadsförsäljningar. Detta i syfte att minska omfattningen av spekulation gällande obebyggd tomtmark. Avstyckningar från fastigheter som redan har en byggnad ska dock inte inräknas i förslaget, utan endast de affärer som inleds med ett förvärv av obebyggd tomtmark. Skärpta regler för tillfälliga bygglov missbrukas systemet med tillfälliga bygglov för att upprätta långvariga lösningar för asylboenden. Enligt rättspraxis måste åtgärden avse ett tillfälligt behov, exempelvis att en skola byggs om och eleverna tillfälligtvis behöver lokal. Ett annat exempel är när antalet elever utökas och kommunen behöver tillgodose behovet av fler lokaler genom tillfälliga åtgärder. Det är viktigt att kommunen i prövningen av tidsbegränsade lov beaktar de allmänna och/eller enskilda intressen som påverkas när lovet beviljas. Detta eftersom tidsbegränsade lov får ges för en användning som strider mot detaljplan. Ett tillfälligt asylboende som sträcker sig framöver kan inte anses rymmas inom ramen för temporärt tillstånd. Befintliga regler behöver skärpas för att upprätthålla syftet med regeln om tillfälliga bygglov. Därför föreslås att regeringen skärper reglerna för tillfälliga bygglov. Lagen som möjliggör tidsbegränsade bygglov för upprättande av bostäder upp till och med skapar fler problemscenarier än möjligheter. Detta då förfarandet med tillfälliga bostäder riskerar att slå sönder den långsiktiga samhällsplaneringen och bostadsbyggandet. Dessa tillfälliga bostäder kan då innebära hinder för kommande nybyggen. Kravet på att bostäderna ska vara flyttbara innebär att det är fråga om enkla bostäder. Det kan medverka till att skapa fler segregerade utanförskapsområden och försämra närområdet de byggs i då bostäderna enbart har tillfällig placering för att senare flyttas. Följdverkningar blir att varken byggherren eller bovärden har incitament till att investera i och att förbättra området eller lägga ned omsorg på byggnaderna. Vid prövning av tillfälliga bygglov för bostäder är det svårt för allmänheten och grannar att hävda sina intressen, eftersom tidsbegränsade bygglov får beviljas när exempelvis omgivningskravet inte är uppfyllt. Vidare finns det risk att dessa tillfälliga bostäder permanentas likt många andra tillfälliga lösningar. I en sådan situation är det svårare för en granne att hävda sina enskilda intressen exempelvis . Tillfälliga bostäder kan uppföras på industrifastigheter. Detta skulle i förlängningen försvåra en vidare utbyggnad av området, eftersom industriverksamhet i många fall är störande. Förslaget är att paragrafen om tidsbegränsade bygglov i stryks gällande bostäder. behöver förenklas och förtydligas Ett av sätten att öka och förenkla byggandet i är att det skapas en effektivare och mer lätthanterlig plan- och byggprocess. kan tungrodd administration och upplevt svårhanterliga processer förhindra att byggandet når den takt som vi behöver för att råda bot på bostadsbristen i . Kommunerna behöver därför ha goda förutsättningar för att kunna minska sin administrativa börda, vilket i sin tur skulle underlätta för byggandet. kan detta leda till minskade kostnader för både företag och privatpersoner genom att ledtiderna kortas ner. Mer finns även att göra på fler områden, och en smidigare plan- och bygglag ska beröra både företag, kommuner och privatpersoner. För privatpersoner ska både nya husbyggen och förändringar av befintliga hus eller tomter omfattas av förenklingar. Vi föreslår därför att regeringen fortsätter att utreda möjligheterna att förenkla . Ökad konkurrens på byggmarknaden Behovet av en ökad konkurrenssituation på byggmarknaden är påtaglig. En ökad anbudskonkurrens mellan byggbolagen skulle kunna hjälpa till att minska de höga byggkostnaderna. Det behöver därför genomföras en utredning kring möjligheterna att främja en ökad konkurrenssituation mellan byggbolagen. Vilka åtgärder skulle kunna främja konkurrensen på marknaden? Dessutom behöver förutsättningarna för byggbolag att kunna finansiera större byggprojekt ses över. har , på uppdrag av regeringen, utrett behoven av en ökad konkurrens inom byggmarknaden. Detta resulterade i rapporten konkurrens i bostadsbyggandet –2018. I rapporten har utvecklingen –2018 följts upp och en kartläggning genomförts av det fortsatta utredningsbehovet inom området. Därigenom har tre områden identifierats som skulle kunna hjälpa till att öka konkurrensen inom byggmarknaden, med slutsatsen att dessa bör utredas vidare. Först handlar det om att kommunala särkrav innebär ett problem för konkurrensen och att det bör utredas vidare hur dessa påverkar bostadsbyggandet. Vidare kan man se tecken hos allmännyttiga bostadsföretag (som är de största offentliga byggherrarna) att antalet anbud i deras upphandlingar har gått ned. Dessutom behöver konkurrensen inom byggmaterialindustrin särskilt studeras eftersom byggmaterial utgörs av ett stort antal produktmarknader. En del av dessa präglas av hög koncentration, låg kundrörlighet och bristande pristransparens. På ett antal produktområden har priserna stigit snabbt, vilket kan vara en indikation på en mindre fungerande konkurrenssituation. Ökade samhällskrav och krav för certifiering och märkning kan också ha haft betydelse. har fått i uppdrag att utreda hur konkurrensen gällande marknadskoncentration och prisbildning i byggmaterialindustrin ser ut. ska även analysera hur standarder och märkningar påverkar konkurrensen på marknaden. Resultaten ska redovisas . har regeringen, genom ett kommittédirektiv, gett en utredare i uppdrag att bland annat se över hur man kan få ner boendekostnaderna. Om företag som genom sin affärsmodell strävar mot lägre produktionskostnader ges bättre förutsättningar att verka på marknaden, kan detta i sin tur förhoppningsvis leda till lägre boendekostnader. Detta ska redovisas senast . Det är av stor vikt att inte enbart vissa företag ges goda förutsättningar att verka på marknaden. Åtgärder som förbättrar konkurrensen, genom att allt fler företag kan medverka i upphandlingarna, behövs. Processen med att utreda dessa frågor går för långsamt från regeringens sida. Det finns även en tendens att den övergripande frågan splittras upp i olika uppdrag. Ett helhetsgrepp vore önskvärt. Det är viktigt att processen för att komma fram till mer konkurrensfrämjande åtgärder påskyndas. De aspekter som tog upp som viktiga redan i sin rapport , ska inte försvinna i processen med att få fram verktyg för större konkurrenskraft på marknaden. De behöver istället tas i beaktande. stränder är en naturtillgång av mycket stort värde. Stränderna längs sjöar och vattendrag, liksom stränderna längs kusterna och skärgårdarna, är mycket betydelsefulla för allmänheten och för det växt- och djurliv som är beroende av vattenmiljöer. På många håll har ett strandskydd på flera blivit ett hinder för nybyggnationer. Strandskyddslagstiftningen har tidigare ändrats med syftet att förtydliga bestämmelserna, men även för att anpassa lagstiftningen till de lokala och regionala förhållandena. Därmed skulle syftet att begränsa nybyggnation i områden som riskerar att överexploateras kvarstå, men möjligheterna ökas att medge dispens i områden där det finns gott om orörda stränder. Genom lagändringen gavs alla kommuner möjlighet att ge dispens för strandnära områden, med hänvisning till landsbygdsutveckling. I motsatt riktning mot intentionerna har länsstyrelserna på många håll i landet beslutat om ett utvidgat strandskydd. konstaterade vid en översyn att det finns stora områden med utvidgat strandskydd utan tydliga angivna motiv. har stöd för att utvidga zonen till från strandlinjen, om det behövs för att säkerställa strandskyddets syften. Det kan till exempel gälla områden som är av riksintresse för naturvården och friluftslivet, kust- och skärgårdsområden som inte redan förlorat i betydelse på grund av exploatering, grunda havsbottnar av betydelse för flora och fauna och tätortsnära strövområden. Detta kan riskera att leda till negativa konsekvenser för såväl landsbygdsutveckling som jord- och skogsbruk samt för besöksnäringen. En gräns ska dras vid högst 100 meters strandskydd, vilket i högre grad bör regleras på nivå. Kommunerna behöver i samband med detta tillse att adekvat kompetens finns för natur- och miljöfrågor och för avgöranden om strandskydd. Det är i normalfallet att förorda ett kortare avstånd om ett antal tiotal meter. Detta skulle tillsammans med allemansrätten och övriga skyddsformer i de allra flesta fall utgöra ett fullt tillräckligt skydd. Viktigare än avstånd mellan bebyggelse och vatten är att bibehålla nuvarande regler om människors rätt till fri passage nära vatten. Strandskyddet ska förändras så att regelverket utformas flexiblare . Länsstyrelsernas möjlighet att överpröva kommunala bygglov i strandskyddslägen ska begränsas. När småhusägare inte äger tomtmarken utan hyr den av fastighetsägaren betalar de en tomträttsavgäld. I många fall är det kommunen som står som fastighetsägare. Denna avgift räknas upp , och de nya nivåerna baseras på bland annat bostadsmarknadens prisutveckling. Det kan bli dyrt, och husägare som endast nyttjar tomten och inte äger den kan drabbas av kraftigt höjda boendekostnader när marktaxeringsvärden ökar och då kommuner höjer tomthyror. Att friköpa tomten kan i vissa fall vara möjligt men inte alla fall. Takbelopp bör införas, antingen på hela avgiften eller på de höjningar som får göras. Förändrad prissättning för rimligt friköpspris bör övervägas att införas. Beräkningsmodellen i sin helhet behöver eventuellt förändras i grunden. Offentliga slutpriser på bostadsrätter Det kan vara svårt att värdera bostadsrätter eftersom deras slutpriser, till skillnad från egnahem, saknas i offentliga register. Detta kan utgöra ett problem för både köpare, säljare och för de som värderar fastigheter. Det finns, till följd av detta, flera aktörer som försöker hålla koll på bostadsrättsmarknaden. sker detta genom sammanställningar kring prisutvecklingen och sedermera en bedömning av huruvida priserna är stillastående, på väg upp eller på väg ner. Statistiken av slutpriser för bostadsrätter bygger i dessa fall på antingen inrapporterade slutpriser, en strukturerad automatisk insamling av slutpriser eller sista buden från öppna budgivningar som presenterats på mäklarens hemsidor. Det betyder, trots att många slutpriser finns tillgängliga, att det saknas statistik för att göra prisbilden komplett. Alla mäklarbyråer presenterar inte sina slutpriser öppet på sajten, och även om en byrå brukar göra det så kan säljaren alltid välja att inte visa budgivningen. Dessutom är det teoretiskt möjligt att felaktiga slutpriser statistikförs, till exempel genom sent avhoppade budgivare som inte uppdaterats på mäklarens sidor. Öppna data kring slutpriser för bostadsrätter är också nödvändiga för motverkandet av så kallade lockpriser. Prisbilden för ett område, och därmed även den enskilda lägenhetens värde, blir genom sådan information lättare för en köpare att kontrollera. Detta i sin tur förenklar möjligheten, för både säljare och köpare, att få en tydligare bild av prisutvecklingen. Det gör att marknaden totalt sett blir mer transparent. Regeringen bör därför se över möjligheten till ett offentliggörande av slutpriser på bostadsrätter. Det behöver tas ett helhetsgrepp kring frågor som rör bostadsbyggande och infrastruktur. Grunden är att, för att kunna möjliggöra ett ökat byggande av bostäder, det först alltid behöver finnas en fungerande infrastruktur på plats. För att både kunna planera och finansiera nya infrastruktursatsningar behöver därför bostadsbyggande ingå i planeringsunderlaget. En synkronisering av flera politiska områden behöver genomföras. Det handlar om både trafik-, skatte-, finans-, näringslivs- och bostadsfrågor. utformas alltför stor del av politiken i form av stuprör – ofta till följd att de politiska områdena saknar nödvändig samordning. Genom en bostads- och infrastrukturberedning kan vi skapa bättre förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. Ett byggande som också innefattar långsiktighet. Av den anledningen föreslås att initiativ tas till att starta en bostads- och infrastrukturberedning. För att stat, regioner och kommuner gemensamt ska kunna planera för bostadsbyggande, infrastruktur och kollektivtrafik, behövs en regional planering. Regionen kan bidra med kompetens som framför allt de mindre kommunerna, varifrån arbetspendling sker, har behov av. En regional översiktsplanering ska fortfarande innebära att beslutanderätten ligger på nivå för bostadsbyggandet. ändrades lagen så att regional planering ska ske i och län. I övriga län ska regional utvecklingsplanering ske enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar. Regional fysisk planering är tänkt att som ett led i att åstadkomma mer enhetlighet i landet, införas i ytterligare län när behov av och förutsättningar för sådan planering finns, detta tas upp i proposition 2017/18:266. Regional planering behöver utökas att gälla i fler län. framförde i sitt betänkande till regeringen att för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet behövs en ny regional planering. I SOU 2018:35 Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar föreslås ett nytt arbetssätt för att få staten och kommunerna att ta ett gemensamt ansvar, skapa en samsyn på vad bostadsbristen består i och hur den ska lösas på alla nivåer i det offentliga , centralt för arbetssättet är regionerna. För att reglera det gemensamma arbetssättet föreslår utredningen en ny bostadsförsörjningslag. Enligt lag (2013:866) ska verka för samordning mellan kommunerna i frågor om bostadsförsörjning. Länsstyrelserna ska enligt förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion verka för att behovet av bostäder tillgodoses. I regleringsbrevet fick länsstyrelserna ett återrapporteringskrav med innebörden att redovisa hur de har verkat för att behovet av bostäder tillgodoses, vad det strategiska arbetet bidragit till och vilka utmaningar som finns. Kring detta har frågor ställts, hänvisningar har gjorts till olika lagar, förordningar, utredningar och uppdrag av ansvariga i regeringen. Det är uppenbart att helhetlighet och tydlighet behövs och att regional bostadsplanering ska gälla för fler regioner för en integrerad planering av bostadsförsörjningen. Regionalisera kontrollplan för bygglov Kontrollplanen är grunden för hela tillsyns- och kontrollsystemet i . Byggherren ansvarar för att upprätta en kontrollplan, fastställer den i startbeskedet. har tillsyn och uppföljning av byggherrens kontroll. För att snabba på byggprocessen och höja kvaliteten för uppföljningen av kontrollplanen föreslås att ett regionövergripande organ tar över uppföljning av kontrollplanen. Med utomstående regionalt kontrollansvarig ökar neutraliteten och kvaliteten i bedömningarna. Förslaget skulle innebära att byggprocessen underlättas för både kommunerna och byggbolagen. Viktigt är att processen inte fördröjs och att byråkratiseringen ska minska, inte öka. Ett välfungerande och effektivt system för integrering av den kommunala plan- och byggprocessen och den regionala insynen i kommunernas stadsbyggnadsarbete bör tas fram. Kommunala vatten- och avloppsplaner är viktiga för att skapa långsiktig planering för kommunens utbyggnad och framväxt. Va-planering (planering av vattenförsörjning för dricksvatten och hanteringen av avloppsvatten) handlar också om i vilken ordning olika geografiska områden ska åtgärdas, vem som ska utföra arbetet och hur delaktighet och engagemang hos berörda aktörer skapas. För att minska konflikter kring utbyggnad av kommunalt vatten och avlopp behöver dessa planer vara baserade på för att skapa förutseende för fastighetsägare. En investering i vatten och avlopp är mycket kostsam varför fastighetsägare ska kunna känna sig trygga med hur planeringen ser ut i kommunen. Vid utbyggnad bör samråd vara ett obligatoriskt förfarande för att öka förståelsen för anslutning och med syfte att finna bästa lösningen. De hushåll som vill vänta med anslutning bör kunna göra det, med en ålagd ränta till dess fastigheten är ansluten. Kommunen ansvarar för planläggningen av mark och vatten och för att marken används till det den är mest lämpad för och att den bara planläggs om det är lämpligt från allmän synpunkt. Vid bedömningen om marken är lämplig ska enligt kommunen särskilt ta hänsyn till bland annat hälsa och säkerhet, vattenförsörjning och avlopp samt olyckor, översvämning och erosion. Detta ansvar innebär att kommunen vid detaljplaneläggningen ska ha försäkrat sig om att dagvattenhanteringen går att lösa inom planområdet och att man kan visa hur det kan göras. En översyn bör göras av vad planen kan eller ska innehålla för att på bästa sätt skapa rätt förutsättningar för kommunen att planera utbyggnad och skapa goda samhällsekonomiska effekter. Prioritera markanvisningar för studentbostäder Byggandet av studentbostäder ska underlättas och utökas genom att lyfta fram behovet av markanvisningar för studentbostäder. Bostadsbristen är påtaglig i hela landet. Drygt hälften av landets högskolekommuner bedömer 2020 att det saknas bostäder åt studenter vid högskola eller universitet. bostadsmarknadsenkät bedömer 20 av landets 38 högskolekommuner att de har ett underskott på studentbostäder. Det gäller såväl stora som små högskolekommuner, samt de flesta av storstadsregionernas högskolekommuner. Drygt hälften, , av landets studentbostadsaktörer vill bygga fler studentbostäder än de gör , det är en minskning jämfört med , som byggandet ökar. De aktörer som fortfarande vill bygga mer än de gör nu anger brist på markanvisningar som främsta hinder till att detta inte sker. Branschen efterfrågar ett större fokus på studentbostäder i kommunerna och ett mer anpassat regelverk som gör att vi kan bygga bättre bostäder till studenterna till en billigare peng enligt Studentbostadsföretagen . En grupp av de som lider av bostadsbristen och som är extra hårt utsatta är studenter som behöver en bostad på studieorten. Konsekvensen av utebliven bostad blir att studenter tvingas tacka nej till den utbildning de antagits till. Det får en allvarlig påverkan för studenterna själva, på arbetsmarknaden i förlängningen och för hela samhället. Därför föreslås att markanvisningar ska prioriteras för byggande av studentbostäder, med syfte att utöka möjligheten att studera och därmed säkerställa utbildningsbehovet i landet. Bostadsbristen utgör ett stort problem för många av unga vuxna och studeranden. Det är i många fall väldigt svårt för gruppen att både kunna få tag i och bekosta en bostad. är samhället och näringslivet i stort behov av att personer vidareutbildas. Detta för att kunna möta upp, dagens och framtidens, efterfrågan av kompetenser på arbetsmarknaden. I kommuner där det finns universitet eller högskolor behöver man bli bättre på att tillsammans med lärosätena planera för att studentbostäder ska finnas tillgängliga. Här har () tagit fram kriterier för ett tryggt boende, som kan ge bra inspel. Dessa avser riktlinjer för en godtagbar nivå gällande bostadens läge, kostnad och utifrån boendeformen med permanent förstahandskontrakt . Planläggning för detta behöver ingå i stadsbyggnadsprocessen, översiktsplaneringen, i detaljplaneringen och genom markanvisningar. För markanvisningar gäller det att identifiera nödvändiga antal studentbostäder som ska prioriteras. Här behöver kommun, lärosäte och stat samverka för att bostäder ska finnas tillgängliga för alla studenter. Beredskapsplanering och översyn av regelverket Det är av största vikt att undvika hinder av olika slag vid händelse av kris där snabba beslut och åtgärder av samhällsnödvändig art är nödvändiga. Det behöver då vara möjligt med direkta åtgärder av olika slag, inte att utreda laghinder. Genom coronapandemin så uppmärksammades en lång rad områden som i samhället behövde åtgärder i relation till pandemins effekter. Inom stadsbyggnadsområdet blev det exempelvis aktuellt med undantag i (PBL) för att snabbt kunna få fram fältsjukhus och provtagningstält på platser där de vanliga sjukvårdslokalerna inte räcker till.