mot · H7023605 · 2020-04-30 00:00:00 — Det innebär att Arbetsförmedlingen kommer att vara kraftigt underbemannad i ett läge då den svenska ekonomin är i fritt fall. Detta är minst sagt olyckligt och regeringens politik på området kommer att förvärra krisen. Coronakrisen har visat hur skör samhällets motståndskraft är på många områden. År av skattesänkningar har dränerat välfärden på resurser. Krisen har visat att när vi gör saker tillsammans står vi starkare än när vi gör saker var och en för sig. Besparingar och privatiseringar har lett till en underdimensionerad sjukvård och äldreomsorg, med brist på såväl personal som utrustning och skyddskläder. Inom har privatiseringarna resulterat i låg bemanning, många timvikarier och hög personalomsättning – en kombination som under coronakrisen fått förödande effekter där äldre tvingats ta emot i vissa fall upp till ett tjugotal olika anställda från hemtjänstföretagen . Vi ser också hur krisen har blottlagt det svenska klassamhället. Många tjänstemän och akademiker kan skydda sig från smittan genom att jobba hemma, vilket sällan personer med arbetaryrken kan. Smittan har också drabbat vissa socialt utsatta områden särskilt hårt. Krisen har också visat att arbetslöshetsförsäkringen har betydande brister. välkomnar de förslag om stärkt a‑kassa som regeringen tidigare presenterat och som föreslås i vårändringsbudgeten. Vi vill dock betona att a‑kassan behöver permanenta förbättringar. Behovet av en fungerande arbetslöshetsförsäkring minskar inte när den mest akuta delen av krisen har passerats. Förutom detta vill vi bl.a. se ett borttagande av den nedtrappning som sker . För den som har varit arbetslös längre än och slår i det lägre taket betyder ingen av de förstärkningar som genomförs av a‑kassan någon förbättring. Utöver åtgärder för att hantera krisens mest brännande frågor bör regeringen ta tag i mer långsiktiga strukturfrågor. Det saknas inte arbetsuppgifter. Vi behöver investera i grön omställning, infrastruktur, energieffektivisering och ny teknik för att ställa om ekonomin i en mer klimatvänlig riktning. Bostadsbristen i storstäderna måste byggas bort och inom välfärden finns stora eftersatta behov. Dessa investeringar håller uppe efterfrågan som de stärker långsiktiga tillväxtförutsättningar. presenterar i denna motion ramarna för hur ett sådant investeringsprogram bör se ut. Den ekonomiska krisen kommer att leda till kraftigt ökad arbetslöshet. Arbetslösheten kommer att slå brett, men de som främst kommer att drabbas är de som redan har en svag ställning på arbetsmarknaden, nyanlända, personer med låg utbildning och personer med funktionsnedsättningar. Många mindre företag i utsatta områden riskerar att gå i konkurs. innebär regeringens och räddningspaket, även om de är helt nödvändiga, en direkt överföring av skattebetalarnas pengar till kapitalägarna. kan också dessa räddningsprogram blåsa upp tillgångspriser, vilket gynnar de redan välbeställda. Sammantaget riskerar detta att öka de redan stora ekonomiska klyftorna i . Det behövs därför en diskussion om hur krisens bördor ska fördelas och betalas. har det minst omfördelande skattesystemet bland EU:s kärnländer. Den främsta förklaringen till detta är våra obefintliga eller mycket låga skatter på förmögenheter, fastigheter, arv och gåvor samt kapitalinkomster. För att få ett samhälle som håller ihop och för att finansiera de stora resurstillskott som välfärden behöver och de investeringar som den gröna omställningen kräver behöver dessa skatter återinföras samt höjas. föreslog att den planerade översynen av det finanspolitiska ramverket skulle tidigareläggas. Bakgrunden till kravet var att vi såg en begynnande diskrepans mellan överskottsmålet och det s.k. skuldankaret. Denna divergens gäller fortfarande och huvudförklaringen är att räntorna är betydligt lägre än vad som låg i prognoserna när målen formulerades av (se SOU 2016:67). Även efter den nuvarande krisen kommer offentliga finanser att vara starka. Den väntade demografiska utvecklingen, med en ökad andel äldre, är verklighet i landets kommuner och regioner. Då är det orimligt att ha som krav att de offentliga finanserna ska gå med överskott. Det finanspolitiska ramverket får inte stå i vägen för de investeringar som behöver göras. För att kunna göra nödvändiga investeringar för framtiden bör överskottsmålet ersättas med ett mål om balans över en konjunkturcykel. 7 förslag på ytterligare åtgärder politik gör att står starkare rustat att möta kriser. Vår politik skapar en robustare välfärd generellt och mer resurser till sjukvården i synnerhet. Det är en politik för starkare ekonomiska trygghetssystem, men även sådant som stabil läkemedelsförsörjning och en sammanhållen sjukvård. Det är en politik för den jämlikhet som gör att människor kan samarbeta bättre och ta sig igenom krisen tillsammans. Det är en politik för gemensamma lösningar på gemensamma problem, i vetskapen om att vi är ett samhälle och att vi är beroende av varandra. Vänsterpolitik gör samhället starkare mot kriser. Under den pågående coronakrisen har vi presenterat flera reformer som genomförts av regeringen och andra som håller på att genomföras. Bland dessa finns en förstärkt a‑kassa, en garanti att studenter inte blir av med sitt studiestöd om undervisningen måste ställas in på grund av coronakrisen, ett stopp för vinstutdelningar i företag som permitterar anställda, en anpassning av korttidspermitteringarna till familjeföretag och slopade krav på sjukintyg. Nedan presenterar vi ytterligare förslag på hur skulle kunna klara av krisen ännu bättre och stå starkare och bättre rustat för den tid som följer när krisen är förbi. Sammanlagt innebär förslag satsningar på ca och därutöver förmånliga lån på . För en översikt och sammanställning av samtliga ekonomiska satsningar som föreslår, se tabell 1 i bilaga 1. 7.1 välfärden – tillskott till kommunsektorn Välfärden har länge varit underfinansierad. Den omtalade demografiska förändringen – med en högre andel äldre i befolkningen och fler elever i – är verklighet i kommuner och regioner. har kommunsektorns resurser inte räckt till för att klara de kostnadsökningar som följer av den demografiska utvecklingen (se figur 3 nedan). Detta har resulterat i stora besparingar inom sjukvården, skolan, och barn- och äldreomsorgen. Den nuvarande ekonomiska krisen innebär att ett redan vikande skatteunderlag kollapsar. Det är nu av yttersta vikt att kommuner och regioner får de resurser de behöver, dels för att inte förvärra krisen, dels för att värna kvaliteten i välfärden. Välfärdsverksamheterna i kommuner och regioner är helt centrala för en god samhällsutveckling. Ett rikt land som kan inte snåla med resurserna till verksamheter som skola och sjukvård. De som arbetar i dessa verksamheter behöver fler arbetskamrater och bättre arbetsvillkor. I vårbudgeten tillför regeringen kommunsektorn och 12,5 miljarder . Detta tillskott är dock långt ifrån tillräckligt för att hindra nya besparingar inom välfärden, vilket tydligt framgår av regeringens egna siffror i vårpropositionen. bedömer att den demografiska utvecklingen medför en kostnadsökning på i kommunsektorn , som prognosen för den kommunala konsumtionen ligger på –0,. Den kommunala konsumtionen skulle alltså behöva öka med för att klara de kostnader som följer av den demografiska utvecklingen, men prognos pekar på en minskning av konsumtionen . Konsumtionsgapet på motsvarar ett resursgap på ca . fattas det för att kommunsektorn ska klara av de demografiska kostnadsökningarna. Detta är anmärkningsvärda siffror i ett läge då i princip samtliga sektorer inom välfärden redan är underbemannade. Det innebär att regeringen helt kallt planerar för ytterligare nedskärningar inom välfärden, detta i ett läge då det torde vara uppenbart för alla att de anställda inom välfärden behöver fler arbetskamrater. föreslår att kommunsektorns, utöver regeringens förslag, tillförs . föreslår även en omfattande utbildningssatsning för att förstärka personalförsörjningen, se avsnitt 7.15 nedan. Figur 3 konsumtion och demografiska behov Procentuell förändring, fasta priser Källa: Demografi: VP20, konsumtion: VP20 och . 7.2 Inrätta en företagsakut har statens stöd till företagen skett i form av lån, kreditgarantier och minskade kostnader. Men kan mycket snart vara i en situation där staten behöver gå in med rena kapitaltillskott för att rädda vissa viktiga företag. Vi menar att den typen av insatser måste förberedas . När krisen fördjupas kan detta behövas för att inte viktiga delar av svensk produktion ska slås ut. Det skulle allvarligt kunna skada samhället och ytterligare fördjupa krisen. Vi kommer inte att kunna rädda alla företag; vissa kommer att försvinna i krisen. Men vi bör rädda stora livskraftiga företag som är väsentliga för landets och olika regioners ekonomi, företag som har en strategiskt viktig roll i samhället och som är viktiga för att klara klimatomställningen. Statligt ägda bolag i vissa nyckelfunktioner kan spela en viktig roll för att lösa samhällsproblem, bidra till en hållbar utveckling och förbättra beredskap inför kommande kriser. anser att om staten skjuter till kapital för att rädda företag ska staten också gå in som ägare och få motsvarande inflytande, detta för att öka skattebetalarnas möjligheter att få tillbaka sina pengar och för att öka möjligheterna att styra samhällsutvecklingen. Här kan för hantering av krisande banker fungera som modell, där såväl aktie- som skuldägarnas kapital används innan staten går in med pengar (s.k. bail-in). föreslår därför att en krismyndighet inrättas för att hantera det stöd som företagen kan behöva. Denna myndighet ska inte bara ta emot ansökningar och hantera kapitaltillskotten utan också förvalta den ägarandel som staten får tillbaka. Att staten går in som ägare i krisdrabbade företag skulle inte vara unikt för . Både , och har öppnat för att vid behov helt eller delvis ta över inhemska bolag i coronakrisens spår. Att låta den svenska staten gå in och hjälpa företag är inte heller något nytt. Senast i finanskrisen fick staten ta över banken . Banken såldes sedan vidare när den akuta krisen var över. När vi står inför en större samhällskris blir det tydligt hur viktiga företagen kan vara för att klara krisen. Men företagen är inte och kommer aldrig att vara verksamheter som är skilda från samhället i övrigt. Vi är tätare sammanlänkade än så. Det offentliga utbildar arbetskraften, ser till att infrastrukturen fungerar, satsar på forskning och ser till att barn- och äldreomsorgen fungerar så att folk kan jobba. Företagen har också ett eget ansvar i den pågående ekonomiska krisen. Många företag har drivits med hög skuldsättning och har prioriterat hög utdelning och aktieåterköp framför produktiva investeringar. När krisen kom hade de dålig motståndskraft. En anledning till detta är de höga avkastningskraven i näringslivet. I en artikel i refererar förra chefen för , , till en amerikansk studie som visar att det ekonomiska fallet i samband med finanskrisen –2009 fördjupades och uppgången fördröjdes av företagens ambition att snabbt komma tillbaka till de höga avkastningskraven. [2] Företag vill ha avkastning på 15–i ekonomier som bara växer med ett par procent . noterar att i jakten på hög avkastning sjunker företagens vilja till samhällsansvar, och i stället för att investera har företagen höjt sina utdelningar. Detta har resulterat i stagnerande tillväxt som aktiekurserna pressas upp. Ett ökat statligt ägande skulle kunna vara en motvikt till denna utveckling. Att företag är med och tar ansvar är viktigt inte minst för att klara klimatomställningen. ska vara klimatneutralt om bara . Vi måste sätta fart om vi ska klara det. Om vi inte snabbt kapar utsläppen kommer vår planet att förändras i grunden. Ett helt eller delvis statligt ägande av strategiskt viktiga företag skulle göra det lättare att nå klimatmålen. Tillsammans kan vi klara inte bara den kris som vi nu är mitt uppe i, utan också framtida utmaningar. Den svenska sjukvården var redan överbelastad före coronakrisen. Till följd av spridningen av coronaviruset har sjukvården nu behövt ställa om och fokusera helt på de patienter som drabbas hårdast av covid-19. Svåra prioriteringar måste göras; operationer och behandlingar som inte är livsavgörande ställs in. Anställda inom sjukvården gör nu oerhörda insatser för att rädda liv och hyllas med rätta för det. instämmer i hyllningarna men menar att vårdanställda bör få bättre arbetsvillkor, löner och arbetsmiljö i stället för ett tomt tack. Om sjukvården varit starkare finansierad och haft fler anställda och en verklig lagerhållning av sjukvårdsmateriel, hade stått bättre rustat inför denna kris. menar att sjukvården behöver stärkas väsentligt, varför vi vill tillföra omfattande resurser till regionerna (se avsnitt 7.1). I detta akuta skede föreslår vi också en rad mer kortsiktiga lösningar. Många tidigare anställda har redan lämnat vården och omsorgen, och risken att ännu fler gör det är stor. Centralt för att klara vårdens och omsorgens arbetskraftsbrist är att de anställda har bra arbetsvillkor och inflytande över sitt arbete. Det krävs riktade insatser för att förstärka personalens villkor inom hälso- och sjukvården. vill därför bygga vidare på den satsning på förbättrad arbetsmiljö, kompetensutveckling och förbättrade arbetsvillkor som vi fick igenom i budgetsamarbetet under förra mandatperioden. 7.3.1 Tillfälligt öka antalet anställda inom vården finns det strax över 12 000 legitimerade sjuksköterskor som är verksamma i andra yrken än inom vården. Belastningen på vården är hög, och sannolikt kommer en betydande andel av den verksamma vårdpersonalen att få sjukdomssymtom, bli sjuka eller behöva vara hemma från jobbet för vård av barn. Mot bakgrund av det och för att kunna upprätthålla den grundläggande och samhällsviktiga verksamhet som hälso- och sjukvården bedriver vill införa en temporär lag som innebär att all vårdutbildad personal som arbetar i andra yrken (som inte utgör samhällsviktiga funktioner) med omedelbar verkan ska ha rätt till tjänstledighet för att kunna arbeta inom vård när sådana behov uppstår. Det kan antingen handla om att arbeta på vårdcentraler och sjukhus eller om att avlasta genom att bemanna telefonrådgivning. 7.3.2 Bättre samordning av vårdens resurser anser att vårdens samlade resurser bör samordnas på ett bättre sätt. På så vis skulle resurserna användas mer effektivt och fokuseras utifrån verkliga behov i stället för marknadens logik. I dessa tider, när vården är under extrem press, är behovet av samordning ännu större. Att delar av den skattefinansierade vården i detta läge gör andra prioriteringar utifrån vinstintresse är inte rimligt. Därför vill att regionerna ska kunna samordna och vid behov styra vården, inklusive de privata vårdgivare som regionerna har avtal med. som coronakrisen sätter press på vården är detta extra viktigt. Regeringen har genom proposition 2019/20:155 Tillfälliga bemyndiganden i smittskyddslagen med anledning av det virus som orsakar covid-19 getts rätt att meddela föreskrifter om tillfällig omfördelning av läkemedel eller skyddsmaterial och annan medicinsk utrustning när det gäller privata vårdgivare och andra privata aktörer. anser att denna möjlighet till omfördelning ska vara permanent. Regeringen får också meddela särskilda föreskrifter om samverkan och inbördes handel eller omfördelning av läkemedel och medicinsk utrustning när det gäller regioner och kommuner, i syfte att upprätthålla ett effektivt smittskydd. menar att det är bra och nödvändigt att regeringen har getts denna rätt. saknas möjligheter för det offentliga att styra över ytterligare resurser inom vården, exempelvis personal och lokaler. Vi utgår från att de skattefinansierade vårdgivarna accepterar att inordna sig i regionernas planering, men om de inte vill vara med och samarbeta måste den offentliga vården ges möjligheten att bestämma hur den privata vårdens resurser ska användas för att möta krisen. Det kan handla om att bistå med personal för att bemanna vårdavdelningar, så att den som är inlagd känner sig trygg och personalen hinner göra ett bra jobb. Det kan handla om att testa personer med symtom eller att avlasta andra delar av den offentliga vården, så att resurser därifrån i sin tur kan sättas in i arbetet mot coronaviruset. Vi vill också omgående se till att privata vårdförsäkringar inte tillåts styra någon del av vården. De personer som har störst behov av vård ska inte trängas undan av personer med mindre behov bara för att de har privat försäkring. 7.4 Insatser mot smittspridning i äldreomsorgen Situationen med smittspridning i äldreomsorgen är mycket allvarlig. Smittan är spridd just bland de som behöver skyddas allra mest. Många äldreboenden har personer som insjuknat, och även situationen i är mycket oroande. Vi vet att äldre där kan få besök av ett stort antal olika personer. Enligt i kan en äldre som har hemtjänst få besök av hela 25 olika personer . Var fjärde som jobbar inom den kommunala äldreomsorgen är tillfälligt anställd och var femte är timanställd. Värst är det i , där smittspridningen på äldreboendena också varit mest omfattande. I den privata äldreomsorgen är andelen visstidsanställda ännu högre. Därmed berörs många inom äldreomsorgen inte av ändringarna i karensavdraget. Tillgången på skyddsutrustning är bristfällig och så även kunskapen om smittskydd. Att sektorn domineras av privata utövare är ett problem för både arbetsmiljön, anställningstryggheten, resurserna och möjligheten att snabbt åtgärda bristerna. instämmer i hyllningen av de anställda inom äldreomsorgen som gör stora och avgörande insatser men anser att de bör tackas med bättre arbetsvillkor, högre löner och bättre arbetsmiljö. resurser behöver öka och bemanningen måste stärkas. Arbetsmiljön och arbetsvillkoren måste förbättras; timanställningar måste ersättas med fasta, trygga tjänster. Av dessa skäl föreslår omfattande satsningar på genom ökade resurser till kommunerna (se avsnitt 7.1). I det akuta skede vi nu befinner oss i föreslår vi också ytterligare satsningar. vill minska antalet personal som besöker varje äldre person i . Alla kommuner ska åläggas att göra en översyn av schemaläggning och organisation för att minska antalet personer som besöker de äldre inom , i syfte att förhindra smittspridning. Vi vill också att alla kommuner ska snabbutbilda samtliga som arbetar inom äldreomsorgen i smittskydd. Även alla de vikarier som tas in måste omfattas. vill se ett bemyndigande för att det offentliga ska kunna gå in och ta över privata aktörers verksamhet om de missköter sig gällande smittskydd och smittspridning. Vidare vill vi att testning av personal inom äldreomsorgen prioriteras upp samt att länsstyrelserna och smittskyddet tillsammans med medicinskt ansvarig sjuksköterska () gör inspektioner på samtliga boenden samt inom övrig äldreomsorg. Man bör också ta in utbildade undersköterskor från vårdcentraler till äldreomsorgen och inrätta speciella coronateam i kommunerna. 7.4.1 Stöd till företag att producera den skyddsutrustning välfärden behöver Bristen på skyddsutrustning är akut, och eftersom bristen är internationell behövs inhemsk produktion. vill införa ett statligt stöd till företag för att ställa om produktionen till att producera skyddsutrustning under krisen. Det kan handla om skyddsvisir, munskydd, handskar m.m. Vi föreslår att avsätts för detta och att staten med dessa medel medfinansierar företagens omställning . bör administrera stödet i samråd med för att säkerställa att rätt materiel prioriteras och för att undvika att det blir överproduktion av en vara och underproduktion av en annan. Utöver att försöka minska bristen på skyddsutrustning, skulle ett stöd till omställning av produktionen bidra till att rädda jobb som annars skulle riskera att gå förlorade i krisens spår. 7.4.2 Taxiresor för anställda inom vården och äldreomsorgen som och regeringen uppmanar alla att undvika att åka med kollektivtrafiken under den pågående pandemin måste de som arbetar inom vården och äldreomsorgen kunna ta sig till sina arbeten. Det innebär i många fall att de utsätts för en smittorisk. Smitta bland dessa grupper får dessutom väldigt olyckliga konsekvenser. menar därför att det offentliga under ett kort kritiskt skede bör erbjuda taxiresor till anställda i intensivvård och äldreomsorg. En sådan lösning skulle dessutom innebära ett välbehövligt tillskott för den krisande taxinäringen. Kommunerna och regionerna bör administrera insatsen, t.ex. genom ett utvidgat färdtjänstavtal, och staten bör stå för kostnaden. 7.5 Gör det lättare att få försörjningsstöd Konsekvenserna av coronakrisen är fortfarande svårförutsägbara, men vi vet att många i vårt land kommer att förlora sin inkomst. Behoven av försörjningsstöd kommer sannolikt att öka framöver. För att inte försvåra livet ytterligare för de som drabbas är det nu extra viktigt att kraven och praxis kring försörjningsstöd förändras och lättas upp. föreslår att lättnader ska införas i krav och praxis kring försörjningsstödet under den pågående coronakrisen. Fler ska, (), kunna få ekonomiskt stöd. Det kan t.ex. innebära att man inte ska behöva sälja hem och bil för att få försörjningsstöd . Under coronakrisen förlorar tusentals löntagare sina jobb. Risken är stor att många av dem som också är hyresgäster inte kommer att ha råd att betala sina hyror. I förlängningen kan det leda till att tusentals arbetslösa hyresgäster vräks och blir hemlösa. har meddelat att bankerna får ge bostadsägare undantag från amorteringskraven om de drabbas av inkomstbortfall kopplat till coronakrisen. Det är välkommet och behövligt. För hyresgäster som drabbas av inkomstbortfall på grund av coronakrisen finns dock inget stöd. vill därför att staten inrättar en hyresförlustgarantifond. Medlen i fonden lämnas till den hyresvärd som drabbas av hyresförluster på grund av att hyresgäster inte har råd att betala hyran i coronakrisens spår (, med möjlighet till förlängning). Staten ska stå för av hyresnedsättningen och värden för resterande . Fonden ska administreras och betalas ut av . Den enskilda hyresvärden ansöker om medel. Till ansökan bifogar hyresvärden uppgifter som styrker att denne har drabbats av hyresförluster. För att få ta del av hyresförlustgarantin ska hyresvärden först göra en överenskommelse med som innebär följande: (i) hyresgäster som inte kan betala hyran på grund av inkomstbortfall i coronakrisens spår ska få bo kvar (moratorium på uppsägningar) och (ii) inga förfallna betalningar ska gå till inkasso. För hyresgästen innebär förslaget en nedsättning av hyran med maximalt (utfallet avgörs av förhandling och storlek på inkomstbortfallet). För att få ta del av nedsättningen behöver hyresgästen styrka att hen har för låg inkomst (jfr inkomstprövning för att få hyreskontrakt). Vi föreslår att avsätts . Efter uppmaning från och regeringen har de flesta gymnasieskolorna i nu stängt och gått över till distansundervisning. För många elever innebär skolan den största tryggheten, där man har sina vänner, omges av engagerade vuxna personer och får ett varmt mål mat . Enligt Rädda Barnens rapport i – Årsrapport var det 186 000 barn som då levde i en ekonomisk situation där familjen hade svårt att klara sina kostnader. När skolor stänger blir det en utmaning för många föräldrar att få ekonomin att räcka till ytterligare ett mål mat . För att inga skolbarn ska behöva gå hungriga föreslår att studiebidraget för landets gymnasieelever höjs med gymnasieskolorna är stängda. Nivån är , och den tillfälliga nya nivån blir . Det utökade studiebidraget bör betalas ut retroaktivt för den period som gymnasierna är stängda. Förslaget beräknas kosta som gymnasieskolorna är stängda. avsätter för att täcka kostnaderna . 7.8 Uppsagda lokalvårdare mot smittspridning Många lokalvårdare inom hotellbranschen har varslats eller sagts upp. finns det behov av att avlasta befintlig personal och stärka insatserna för att minska smittspridning i offentlig verksamhet.