mot · H8023203 · 2020-10-06 00:00:00 — Vi behöver också ta tillvara den kraft som finns i civilsamhället och därför vill vi tillskjuta resurser till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering. I KD/M-budgeten införde vi en satsning på för detta ändamål. Vi välkomnar att regeringen bibehåller denna satsning , men det är anmärkningsvärt att de väljer att avsluta satsningen 2021. Vi förlänger satsningen med 2021 och 2022–2023 inom utgiftsområde 17. har som ett av våra prioritetsområden att minska den ofrivilliga ensamheten, inte minst nu under covid-19-pandemin då många suttit isolerade och ensamma . Vi är positiva till att regeringen häver besöksförbudet på särskilda boenden , efter ett förbud . Vid ökad smittspridning får man återigen överväga ett besöksförbud för att skydda de äldre. 7 Seniorhälsa för att främja fysisk aktivitet I samverkan med idrottsrörelsen och de nationella pensionärsorganisationerna vill vi också genomföra initiativet ”Seniorhälsa” som syftar till att ge fler äldre chansen till fysisk aktivitet och träning. Sådan träning kan förbättra livskvaliteten, öka hälsan, minska risken för fallolyckor och främja gemenskap och sammanhang. M/KD-budgeten avsatte för detta ändamål, som regeringen tog bort i vårändringsbudgeten. Det är bra att satsningen återinförs i och med denna höstbudgetproposition. Familjen är betydelsefull hela livet. Vi vill stärka familjebanden, valfriheten och tryggheten för äldre. De samhälleliga stöden är dessvärre inte alltid utformade utifrån detta synsätt. Dygnet runt, år ut och år in, görs vård- och omsorgsinsatser av anhöriga. Närståendes betydelse för att vården och omsorgen ska fungera får därför inte underskattas. För många är det naturligt och positivt att hjälpa en anhörig eller närstående som är i behov av hjälp och stöd. Det blir allt vanligare att äldre personer lever tillsammans långt upp . En bidragande orsak till den utvecklingen är att männens medellivslängd närmar sig kvinnornas. Det betyder att allt fler äldre hjälper varandra även när krafterna avtar. Det innebär också att den ena personen i ett par ofta utför omfattande insatser i form av omsorg och tillsyn när den andra personen inte längre klarar sig själv. Men om den offentliga vården och omsorgen inte ser sitt ansvar kan uppgiften bli övermäktig och det positiva övergår till att bli ett krav och en belastning som påverkar den närståendes hälsa. Anhöriga ska inte uppfatta det som ett tvång att exempelvis vårda en närstående eller en följd av offentliga besparingar. Anhörigas bidrag är viktigt i sig och måste få formas efter de förutsättningar och önskemål som finns. Mot denna bakgrund måste äldreomsorgen stödja och hjälpa anhöriga som frivilligt vårdar och ger omsorg. har tidigare i regeringsställning vidtagit ett antal åtgärder som går i den riktningen. Socialtjänstlagen har ändrats så att kommunerna numera är skyldiga att stödja personer som vårdar eller stödjer närstående. har även fått regeringens uppdrag att utarbeta vägledning, följa upp och utvärdera konsekvenserna av den ändrade bestämmelsen. finns också i lagstiftningen att personer ska erbjudas en fast vårdkontakt samt att om personen har behov av både hälso- och sjukvård, så ska en individuell plan göras. 8.1.1 Stöd till anhöriga Anhörigvårdarna avlastar stat, region och kommuner. De anhörigas insatser måste ges erkännande som vi behöver ge de anhöriga de verktyg och det stöd de behöver för att vilja och orka fortsätta i sin ovärderliga gärning. Vi anser att det är fortsatt viktigt att utveckla stöd för anhöriga för att säkerställa att den omsorg som de ger till närstående är frivillig. I detta arbete är Nationellt anhöriga (NKA) en viktig resurs. Ett som har till uppdrag att bidra till en högre kvalitet och produktivitet i vården av äldre personer i hela landet med inriktning på frågor som rör anhörigas situation genom att skapa en nationell överblick inom verksamhetsområdet, samla in, strukturera och sprida kunskaper och erfarenheter på anhörigområdet, stimulera och stödja utvecklingsarbete och spridning av kunskaper om anhörigas situation, bidra till högre kvalitet och produktivitet i vården och omsorgen och ta del av internationella erfarenheter och forskningsresultat. Vården och omsorgen måste vara personcentrerad och inte uppgiftscentrerad. Ett sådant synsätt utgår från att var och en ska få sina behov tillgodosedda. Det bäddar för en god kvalitet i stödet till äldre personer och för att anhöriga vågar vara just anhöriga och kan lita på att de inte står ensamma med en tung ansvarsbörda. Anhöriga måste kunna lita på att vården och omsorgen ges , av kvalificerad personal och med god kvalitet. Först då kan den anhörige känna sig trygg och känna att avlösningen fungerar som den ska. I många situationer fungerar det här stödet väl. Men det finns också tecken på brister. har i sina årliga lägesrapporter varnat för att så kallad anhörigprövning – det vill säga att kommunerna prövar anhörigas möjligheter att sköta äldreomsorgens uppgifter – förekommer i betydande utsträckning. föreslår att ett tydliggörande förs in i socialtjänstlagen som innebär att i samband med biståndsprövning och uppföljning av insatser till en person särskilt ska uppmärksamma anhörigas situation. Om behov finns ska anhöriga och närstående erbjudas lämpliga stöd. Hälso- och sjukvårdens ansvar för att även stödja anhöriga exempelvis genom att informera och vid behov utbilda anhöriga bör tydliggöras. 8.1.2 Vård av förälder (VAF-dagar) finns det en lagstadgad rätt till ledighet vid vård av en närstående person som är svårt sjuk. Det finns också en lagstadgad rätt till ledighet från arbetet på grund av trängande familjeskäl som har samband med sjukdom eller olycksfall och som gör arbetstagarens omedelbara närvaro absolut nödvändig. Dessa rättigheter täcker dock inte de vanligare behoven av att finnas till hands för en anhörig som inte är lika svårt eller akut sjuk. I de fallen tar den anhörige ut semester eller obetald ledighet från sitt arbete. För den anhörige innebär detta, förutom oron för den sjuke, bekymmer med att kunna ta ledigt från arbete för att kunna vara den äldre personen i familjen till hjälp. Ett förslag som har fört fram tidigare är att utreda frågan om VAF-dagar (vård av förälder). VAF-dagar skulle gälla då en äldre anhörig, närstående eller vän, är i behov av hjälp, till exempel sällskap till läkare, tandläkare eller något annat viktigt besök. Antalet VAF-dagar skulle kunna beräknas på samma sätt som tillfällig föräldrapenning, vara behovsprövat och ge rätt till tjänstledighet. Antalet dagar skulle vara begränsat. anser att frågan om VAF-dagar bör utredas. Säsongsinfluensavaccin erbjuds i hela landet till riskgrupper och äldre personer. Vaccin mot pneumokocker, som orsakar bakteriell lunginflammation, erbjuds också i hela landet men i flera regioner är det inte kostnadsfritt. Det förekommer avgifter . Detta är en ansenlig summa för många äldre, särskilt om två personer i hushållet behöver vaccineras. Det vore en stor fördel om alla äldre kunde erbjudas kostnadsfri vaccination mot pneumokocker i hela landet. Att minska risken för utveckling av lunginflammation är inte minst angeläget under den rådande covid-19-pandemin där äldre utgör en riskgrupp. Vaccineringen skulle förebygga mänskliga lidanden men också minska kostnaderna inom sjukvården. menar därför att det bör tas fram ett allmänt vaccinationsprogram för äldre och att det ska vara implementerat . har föreslagit ett liknande vaccinationsprogram men regeringen har ännu inte hörsammat det. Regeringen uttalar istället förhoppningar om att regionerna ska ta ansvar för pneumokock-vaccinationen. Det duger inte. Endast genom nationella beslut kan vi säkra att vaccinet finns tillgängligt för alla. anser därför att regeringen bör besluta att det ska erbjudas ett pneumokock-vaccin till äldre och att staten också ska finansiera det. Vi avsätter därför för och för till detta ändamål inom utgiftsområde 9. När det gäller den kommande vaccinationen mot covid-19 är det nödvändigt att förbereda vilka grupper som bör prioriteras att vaccineras först. Den nationella vaccinationsplanen fastställer att personer och personer med bakomliggande tillstånd som visats vara associerade med mer allvarlig covid-19-infektion, samt personal inom äldreomsorg, hälso- och sjukvård och övrig omsorgspersonal som arbetar nära personer med risk för allvarlig covid-19 bör vaccineras innan en eventuell vaccination av hela befolkningen och uppåt är aktuell. instämmer i den prioriteringen och vill betona vikten av att vård- och omsorgspersonalen får tidig tillgång till vaccin för att kunna ge vård och omsorg till äldre och riskgrupper på ett säkert sätt. övergripande förslag när det gäller vaccinationer återfinns i en särskild folkhälsomotion. Under pandemin har brister i arbetsmiljön synliggjorts på flera sätt inom äldreomsorgen. fanns exempelvis oklarheter kring vilken skyddsutrustning som ska användas och i vilka situationer särskilda åtgärder ska vidtas. Vidare har brister i märkning av skyddsutrustning varierat och skapat oklarheter vilket påverkar arbetsmiljön. Varje medarbetare ska ha en trygg och säker arbetsmiljö, också vid svåra kriser. Mynak (Myndigheten för arbetsmiljökunskap) bör ges i uppdrag att följa hur stödet till personalen hanterats så att de inte får långvariga hälsokonsekvenser. utvecklar sin syn på arbetsmiljöfrågor i en särskild arbetsmarknadspolitisk motion. 11 Fond för idéburen vård och omsorg Det som kallas idéburet företagande bedrivs ofta i ideell förening, ekonomisk förening, kooperativa företag eller stiftelseform. Det kan vara ett äldreboende, hemtjänst, en skola, en lanthandel eller något annat som människor gått samman om. Famna är paraplyorganisation för idéburna företag inom vård och omsorg, där till exempel Diakoni är medlem. Skoopi är branschorganisationen för arbetsintegrerande sociala företag. Ofta saknas kapital utifrån som kan användas för investeringar i fastigheter, inventarier eller infrastruktur. Oavsett om det är en församling, en lokal förening eller en regional gren av en större organisation skulle de vara förtjänta av att få stöd att driva och utveckla sin verksamhet. Det offentliga måste tydligare inse det mervärde av mångfald och kvalitet som en verksamhet på en tydlig idémässig grund kan bidra med. Och denna insikt måste leda till en konkret förbättring av civilsamhällets organisationers möjligheter att bedriva välfärdsverksamhet. Många ideella utförare ställer högre krav på sig själva än vad de privata och offentliga gör. De har inte sällan särskild kompetens i svåra etiska frågor som vården och omsorgen brottas med. Vissa ideella utförare har särskild kunskap om och riktar sig särskilt till en viss utsatt samhällsgrupp, kanske på grundval av etnicitet eller religion, grupper som forskning visar annars inte får en lika god tillgång till välfärdstjänster. Ideella aktörer kan ha en organisatorisk effektivitet och smidighet som liknar de vanliga företagens, som de ofta har en tradition av mer öppenhet genom tydliga värdebaserade mål för sin verksamhet. Värt att notera är att skiljer ut sig avsevärt gentemot övriga västvärlden när det gäller inslagen av icke vinstdrivande aktörer inom vård och omsorg. Betydligt lägre andel i vårt land drivs av icke vinstdrivande ideella aktörer, endast ca. 2–, än i snart sagt varje jämförbart land, att jämföra i och i [22]. Den ideella sektorns och sociala företags tillgång till kapital för både etablering och utveckling behöver förstärkas. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EES) har konstaterat att det ofta saknas finansiella instrument som är speciellt utformade för socialt företagande. Socialt företagande behöver på grund av sina specifika egenskaper och varierande juridiska former ibland finna andra typer av finansieringsinstrument än andra företag. Vi vill därför skapa en fond som syftar till att främja den ideella sektorns möjlighet till socialt företagande och då särskilt som utförare av välfärdstjänster. Vi avsätter för detta ändamål . En sådan fond skulle kunna motverka bristen på tillgång till kapital för dessa aktörer. Förutom en statlig avsättning till en sådan fond så skulle privata aktörer såsom banker kunna medverka i ett sådant initiativ. Detta skulle ge bankerna en möjlighet att bidra positivt till samhällsutvecklingen som erfarenheterna sannolikt skulle kunna bidra till att bankerna i sin ordinarie verksamhet fick större förståelse för den ideella aktörens speciella villkor. Exakta former och regelverk för detta bör skyndsamt utredas. Ett initiativ som bör studeras är i – en finansiell institution med syfte att främja investeringar i den sociala sektorn. Den kapitaliseras inledningsvis med tillskott från såväl staten som andra investerare. Det är viktigt att påpeka att de sociala företag och verksamheter vi här talar om i grunden ska vara välskötta – om än inte med vinst som huvudsyfte. Kapital från fonden syftar alltså inte till att utgöra subventioner, utan till att åtgärda det marknadsmisslyckande som finns där verksamhet inte får tillgång till kapital trots att förutsättningar finns för att kunna återbetala på marknadsmässig grund. Det offentliga bör bidra till att överbrygga den informations- och kunskapsbrist som finns inom delar av finanssektorn för att öka förståelsen mellan finanssektorn och den ideella sektorn för att på detta sätt främja nya eller kompletterande finansieringslösningar för de många kreativa idéburna aktörer som finns runt om i landet. samtliga budgetförslag inom äldreomsorgspolitiken finns redovisade i motionen Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Acko Ankarberg (KD) [1] Vård och omsorg om äldre, , 2020. [2] fördjupar granskningen för vård och behandling på särskilda boenden för äldre, , 2020. [3] fördjupar granskningen för vård och behandling på särskilda boenden för äldre, , 2020. [4] Varför dör fler på våra äldreboenden än på grannländernas?, , Dagens ETC, . [5] Sjuksköterskor/plats enligt schema. Inklusive ansvar för andra personer vid andra enheter eller i ordinärt boende. [6] Bra liv för äldre, Fysioterapeuterna//Arbetsterapeuter, 2018. [7] Bra liv för äldre, Fysioterapeuterna//Arbetsterapeuter, 2018. [8] Utveckling av indikatorer för äldres rehabilitering, , 2014. [9] Utveckling av indikatorer för äldres rehabilitering, , 2014. [10] Utveckling av indikatorer för äldres rehabilitering, , 2014. [11] Vård och omsorg om äldre, , 2020. [12] Rekryteringsrapport, SKR 2018. [13]Coronapandemin – en vändpunkt för äldreomsorgen, , 25/5-20. [14]Personal som stannar, , 2017. [15] SCB, färre sjukdagar fjärde kvartalet, 2019. [16] Vård och omsorg om äldre, , 2020. [17] Färre medarbetare per chef i äldreomsorgen bör införas , Vision, 2015. [18] Lönlöst att ta ansvar? – Personalansvar och lön i kvinno- och mansdominerade arbetsområden, Ledarna – chefsorganisation, 2018. [19] , L., Agahi, N., , C., Lonelier than ever? Loneliness of older people over two decades, and Geriatrics, vol. 75, 2018, s. 96–103. [20] , , 2019. [21] Dödlighet i suicid (självmord), , besökt 16/9-20. [22] Famna, 2018.