ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H8022544 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna och tillkännager detta för regeringen. Ett fungerande transportsystem är en grundbult för att bedriva företagsverksamhet på landsbygden. En näringsverksamhet som är beroende av detta är turistsektorn. Den omsätter och sysselsätter i storleksordningen 150 000 människor i hela landet. Det är en bransch som har av stark tillväxt och som kommer att spela en allt större roll för vårt näringsliv. Ett problem som ofta framförs från turistnäringen är att antalet besökare varierar väldigt mycket över året och att det därför är problem att klara trycket på befintlig infrastruktur, eftersom den sällan är tillräckligt flexibel för att klara de stora variationerna. Det gäller såväl kollektiva transportmedel – tåg och flyg – som kvalitet och standard på vägnätet. Åre kommun i är ett exempel på en kommun där det är problematiskt när infrastrukturen anpassas för medelbelastning över året eftersom en stor andel av besökarna kommer under exempelvis sportlovs- och påsklovsveckorna. Klarar inte destinationerna i Åre kommun av att erbjuda sina besökare smidiga och säkra transporter riskerar resmålet att förlora i konkurrenskraft gentemot exempelvis alpländerna. För att svensk turistindustri även i fortsättningen ska kunna vara konkurrenskraftig krävs en god tillgänglighet till våra turistiska resmål. Fördelningen av anslag måste anpassas till de faktiska förhållandena. Den nuvarande fördelningen av anslag slår väldigt fel. Det är en orimlig situation när resurser fördelas till stor del utifrån länens befolkning. Ett tydligt exempel är fördelningen av regionala anslag till kontra . I den nuvarande planen erhåller 521 miljoner och 514 miljoner. erhåller något högre på grund av något större befolkning. har ”länsvägar” och har . Den totala vägbelastningen i är medan har . Vi anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med näringsliv och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen efter besöksnäringarnas behov som ofta är säsongsbundna eller knutna till ett visst evenemang. Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (C)
mot · H8022546 · 2020-10-05 00:00:00 — Bevara utlandssvenskars folkbokföring i det statliga personadressregistret ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara utlandssvenskars folkbokföring i det statliga personadressregistret och tillkännager detta för regeringen. Problemen är många för utlandssvenskar då deras adressuppgifter gallras ut som utskrivna genom att märkas med koden ”utvandrad” i Statens personadressregister SPAR. Problemen inkluderar, men är inte begränsade till, exempelvis köp och utlämning av receptbelagda mediciner, betalning av trängselskatter eller parkeringsböter, installering av eller förnyelse av bank-id, samt legitimering mot myndigheter via internet för att nämna några exempel. De konsekvenser som uppstår, utöver de mest uppenbara, är bland annat att avier om olika betalningar ibland har gått obemärkt till inkasso. Denna gallring leder även till att vissa aktörer förlorar möjligheten att kommunicera med dessa utlandssvenskar, inklusive förnyelse av bank-id, vilket i sig ligger till grund för nyttjandet av flertalet tjänster. Adressuppgifter till utvandrande personer folkbokförda i ett annat land bör stå kvar i Statens personadressregister (SPAR) istället för dagens gräns . På så vis går den i linje röstlängd . Information om vilka begränsningar som därefter kommer att införas måste kommuniceras .
mot · H8022547 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjligheten för svenska medborgare bosatta i utlandet att E-rösta och tillkännager detta för regeringen. Över 660 000 svenskar uppskattas bo i utlandet och utgör således en befolkning motsvarande näst största kommun. Av dessa beräknas omkring 170 000 vara röstberättigade, men valdeltagandet är oroväckande lågt; i valet var valdeltagandet inte ens . Utlandssvenskar uppfattar sig som en icke-prioriterad grupp och skulle med all sannolikhet ha ett högre valdeltagande och således utnyttja sin demokratiska rätt att rösta om denna upplevda känsla var annorlunda. Förutom möjligheten att brevrösta så måste man ta sig till antingen en ambassad eller ett konsultat i landet, vilket kan innebär både kostsamma och tidskrävande resor. En annan problematik är att man inte kan rösta på valdagen från utlandet, och röstmottagningen i utlandet börjar och avslutas . Om du fallit ur röstlängden kan du som utlandssvensk inte heller rösta ens om du befinner dig i . Detta påpekas även i från valet . Enligt finns även andra brister när det gäller röstning från utlandet såsom ansvarsantagande för att säkerställa att man uppfyller vallagens krav för förtidsröstning, däribland god tillgänglighet och utbildade röstmottagare, samt sårbarheten inom brevröstningen som medförs av problem med post och distribution. Genom att introducera e‑röstning ökar fönstret för valdeltagandet genom att den röstberättigande kan rösta till och med valdagen. Dessutom skulle e-röstningen eliminera besväret att ta sig till en vallokal, och risken för att brevröster från utlandet kommer bort eller inte kommer skulle försvinna. I har e-röstning varit möjligt . Genom att erbjuda olika sätt att legitimera sig (id-kort med pinkod, digitalt id eller mobilt id) kan medborgare utanför e-rösta. De ester som ska rösta kan testa e-röstningssystemet på en webbplats för att säkerställa att identifikationen fungerar. Valdeltagandet bland utlandsboende ester har ökat sedan e-röstning infördes . En annan viktig aspekt med e-röstning är möjligheten att nå yngre röstdeltagare. Dagens ungdomar är uppväxta i ett digitalt samhälle där man tar för givet att man ska kunna hantera sin vardag via datorn, plattan eller sin smartphone. Genom att enkelt kunna rösta och påverka den politik som förs i landet knyts de yngre utlandssvenskarna närmare . E-röstning är således inget nytt, utan har genomförts med stor framgång i ett grannland, något motionärerna uppmanar riksdag att ta lärdom av och införa för svenska medborgare boendes i utlandet.
mot · H8022548 · 2020-10-05 00:00:00 — Förnyelse av svenska körkort i utlandet ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt regelverk för utlandssvenskars möjlighet att förnya sina svenska körkort och tillkännager detta för regeringen. Sedan en lagändring kan förnyelse av svenskt körkort från utlandet inte längre genomföras, vilket tidigare kunde göras vid en utlandsmyndighet. Det nuvarande regelverket är detsamma både inom och utanför EES. Motiveringen bakom lagändringen är att en stat endast får utfärda och förnya körkort för personer som bor permanent i landet eftersom det landet har bäst förutsättningar att bedöma den enskildes förhållanden. Här fallerar logiken då en person som är permanent bosatt i inte på något vis prövas för att bevisa att vederbörande är en lämplig förare, utan den isolerade skillnaden endast är var man är skriven. Detta är inte bara diskriminerande mot svenska medborgare som av en händelse bor i utlandet, utan leder även till kostsamma och tidskrävande åtgärder för dessa individer. Lagen om att en svensk medborgare måste ha sin permanenta bostadsadress i för att förnya sitt svenska körkort måste ses över och det svenska regelverket likställas på samma sätt i utlandet som i för att bidra till en jämlik behandling av utlandssvenskar och svenskar bosatta i då regelverket i sig inte ska skilja sig åt.
mot · H8022549 · 2020-10-05 00:00:00 — Reglering av sjukvård och försäkringar för utlandssvenskar boende utanför EU/EES och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglera sjukvård och försäkringar för utlandssvenskar utanför EU/EES och och tillkännager detta för regeringen. Vid sjukvårdsbesök för svenskar bosatta i länder utanför EU/EES och och som inte omfattas av den svenska socialförsäkringen kan det uppstå diverse långtgående och kostsamma problem av flera skäl. Exempelvis har som första ASEAN-land infört krav på privata sjukvårdsförsäkringar för sina cirka 70 000 utlandspensionärer som söker årsvisum och förlängningar av sina årliga uppehållstillstånd. Regelverket omfattar över 1 000 svenska medborgare. För personer är det både svårt och dyrt att teckna privata försäkringar, ett problem som förvärras då det kan förekomma restriktioner att täcka risker till följd av tidigare sjukdomshistorik. Resultatet blir naturligtvis att vård antingen uteblir, alternativt skuldsättning. Svenska medborgare bosatta i länder utanför EU/EES eller betalar samma skatt som de som är bosatta inom EU och är således av förklarliga skäl i behov av subventionerad sjukvård i likhet med andra utlandssvenskar. Vårt grannland har löst denna problematik för sina pensionärer i utlandet genom ett påslag på av den ordinarie skattesatsen på , något förslagsvis kan åstadkomma med ett motsvarande påslag på SINK-skatten. I tillägg borde rimligen regeringen förhandla med andra regeringar att svenskar bosatta i andra länder får motsvarande förmåner som deras medborgare erhåller under vistelser i för att uppnå kostnadsreglerad sjukvård inte bara för pensionärer utan även för yrkesverksamma.
mot · H8022550 · 2020-10-05 00:00:00 — Särskild valkrets för utlandssvenskar ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskild valkrets för utlandssvenskar och tillkännager detta för regeringen. Över 660 000 svenskar uppskattas att bo i utlandet, och utgör således en befolkning motsvarande näst största kommun. Av dessa beräknas omkring 170 000 vara röstberättigade, men valdeltagandet är oroväckande lågt; i valet var valdeltagandet inte ens . Utlandssvenskar uppfattar sig som en icke-prioriterad grupp och skulle med all sannolikhet ha ett högre valdeltagande och således utnyttja sin demokratiska rätt att rösta om denna upplevda känsla var annorlunda. Fram var utlandssvenskarna upptagna i en särskild röstlängd och tillhörde ett specifikt valdistrikt i varje riksdagsvalkrets. I vallagen 1997 bestämdes det att utlandssvenskar förs till det valdistrikt där de senast var folkbokförda. Den bestämmelsen finns kvar i den senaste vallagen . Ett eget valdistrikt för utlandsboende skulle leda till att de politiska partierna bättre kan se hur utlandssvenskarna röstar, och framför allt till att partierna bättre kan profilera sig gentemot utlandssvenskar gällande både sakfrågor och valkampanjer. En ändring i vallagen för återinförandet av en egen valkrets rekommenderas då detta i förlängningen utmynnar i ett högre valdeltagande hos utlandssvenskar som det stärker de svenska medborgarnas demokratiska röst. Flera EU-länder har redan liknande upplägg, bland annat , och .
mot · H8022555 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett kostnadstak för veterinärvård i enlighet med motionens intention och tillkännager detta för regeringen. I har vi en allmän sjukvård – för nästan hela familjen. Såväl ung som gammal har rätt till bästa möjliga vård utan att behöva oroa sig för skenande kostnader eller dyra privata försäkringar. Däremot omfattas inte våra familjemedlemmar som inte är människor utav detta. En hund, katt, häst eller fågel osv som insjuknar är helt beroende av ägarens ekonomi eller av en separat tecknad försäkring. Men även med en tecknad försäkring finns en självrisk som ofta består av dels en fast kostnad, dels en rörlig självrisk och där är en vanligt förekommande procentsats. För de mest allvarliga fallen kan kostnaden för ägaren med andra ord bli orimligt dyr även i de fall djuret är försäkrat. Försäkringsbolaget visar som räkneexempel på sin hemsida en djurförsäkring där djurets ägare får betala i fast självrisk, i rörlig självrisk (), totalt , och där försäkringsbolaget betalar de resterande av totalbeloppet 15 000 för exempeldjurets vård. Ponera att en hund insjuknar och är i behov av en avancerad operation. Då kan totalkostnaden inte onormalt innebära kostnader . Utifrån tidigare räkneexempel skulle en totalkostnad om 100 000 därmed innebära för ägaren. En totalkostnad om skulle innebära för ägaren osv. För att säkerställa att inte fler djur än nödvändigt skall behöva avlivas i de fall ägarens ekonomi inte tillåter den vård som krävs behöver frågan utredas vidare. En variant kan exempelvis vara att staten, efter att ett tröskelvärde eller kostnadstak har passerats, bekostar en del av självrisken så att procentsatsen minskar för ägaren från och med detta fastställda belopp.
mot · H8022556 · 2020-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändringar i minerallagen och tillkännager detta för regeringen. framtida behov av elektricitet kommer att öka kraftigt när samhället i allt högre utsträckning elektrifieras. För såväl industrin och företagen i stort som hushållen är det viktigt att elförsörjningen är stabil och långsiktig. Det kommer att vara helt nödvändigt att bygga ut kärnkraften . Trots att har av uranfyndigheter i vår berggrund – inte minst är förekomsten hög i alunskiffrarna i fjällkedjans randområden, , i , , och på – är det inte lagligt att bryta uran i . Det finns således goda skäl att tro att uranbrytning nu och skulle kunna vara lönsamt. Inte minst vore det också ur säkerhetssynpunkt positivt om kunde vara självförsörjande på uran. Dessutom skulle det kunna vara en bra exportmöjlighet till andra länder som också vill ställa om sin elproduktion till att bli fossilfri. Sedan ändringen i minerallagen, som innebär att uran tas bort ur uppräkningen av koncessionsmineral i 1 kap. 1 § 1 minerallagen, trädde i kraft är det inte längre möjligt att få tillstånd för undersökning av uranfyndigheter eller bearbetning av desamma. Minerallagen borde därför återgå till sin ursprungliga lydelse avseende uran som gällde innan ändringen så att uranbrytning åter blir möjligt i .
mot · H8022559 · 2020-10-05 00:00:00 — Mer flexibilitet och bättre information kring val av tjänstepensionsuttag ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till mer flexibilitet och bättre information kring de val som berör uttag av tjänstepensionen och tillkännager detta för regeringen. har tjänstepensionen blivit en allt viktigare del av den totala pensionen. Det är sannolikt att tjänstepensionen kommer att spela en större roll för den samlade pensionsinkomsten även . Individen står inför pensioneringen inför olika val av uttagstid som dessutom varierar mellan olika avtal och olika individer. En trend som förefaller öka är att allt fler tar ut delar av eller hela tjänstepensionen , ofta på fem eller . Det är bekymmersamt att alla inte är fullt medvetna om vilka konsekvenser ett kortvarigt uttag kan få på privatekonomin på . Den som tar ut tjänstepensionen får mer i plånboken som pensionär, men denna inkomstnivå minskar därefter dramatiskt när det handlar om . Därefter har pensionären få möjligheter att öka sin inkomst. Detta är särskilt allvarligt när individen inte har uppmärksammat eller förstått vilka följder valet av uttagsperiod skulle få. När pensionen kommer från olika håll och med olika regler upplevs pensionssystemet av många som krångligt. Detta gör det svårt för en hel del att göra välinformerade och överblickbara val av uttagstiden för tjänstepensionen. ska vi värna valfrihet och att själv kunna välja det som passar just den enskilde. har dock konstaterat att det krångliga systemet resulterar i att många inte gör aktiva val eller att man väljer utan att förstå de ekonomiska konsekvenserna . Det betyder att valfriheten begränsas och att pensionen kan bli lägre än nödvändigt, med andra ord en icke önskvärd utveckling. I denna kontext skulle flera saker behöva förändras. Informationen behöver förbättras och individen bör ges en bättre överblick av pensionens olika delar och vilka val som kan göras. Fördelar och nackdelar med olika val av uttag måste bli tydligare. Utformningen av blanketter och förvalen på desamma kan ha en betydande inverkan på människors val – det är exempelvis inte rimligt att en kort uttagstid är förvald. En bättre samordning av informationen om pensionens olika delar är därför angelägen, och att effekterna av olika val tydliggörs likaså. På finns en del av dessa möjligheter, men framförallt de långsiktiga effekterna av olika val är inte lika tydliga. Dessutom bör det övervägas att införa mer flexibilitet i valet av uttagstid för tjänstepensionen. Ett sätt skulle kunna vara att göra det möjligt för den enskilde att göra uppehåll i utbetalningarna och att kunna förändra den valda utbetalningstiden från exempelvis till . I den allmänna pensionen kan individen pausa och ändra uttagstakten när det passar; detta borde också vara möjligt i tjänstepensionen. Det bör också undersökas ifall de korta uttagstiderna för tjänstepensioner bör och kan begränsas på något sätt eller till en viss del, vilket också rekommenderat. Detta förutsätter dock att människors valfrihet till stor del inte hämmas och att information och kunskap om uttagstiderna för tjänstepensionen förbättras avsevärt.
mot · H8022560 · 2020-10-05 00:00:00 — Valfrihet och jämförelser i äldreomsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att stärka kvaliteten i äldreomsorgen genom att stimulera till bättre jämförelser mellan verksamheter så att de bättre avspeglar äldres behov och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att många av de äldre som har behov av stöd från äldreomsorgen har möjlighet att påverka sin omsorg, till exempel genom att välja bort en utförare man inte är nöjd med. Som individ kan man själv ta reda på information om verksamheterna och ställa frågor. Hur olika utförare presenterar sin verksamhet är dock svåröverskådligt och görs på många olika sätt, vilket försvårar möjligheten att göra ett bra val. Vad som är viktigt för individen är inte alltid presenterat på ett bra sätt. Exempelvis saknas ofta svar på frågor om i vilken grad den äldres individuella behov står i fokus för omsorgen från , som till exempel om man får välja mellan olika maträtter. Får man äta och få sin hygien skött när man vill och sova när man vill, får man utevistelse när man önskar? Hur utföraren klarar kontinuitet så att samma personer kommer hem till en så ofta det är möjligt beskrivs sällan. Hur många som tidigare valt bort en viss verksamhet, om man får hjälp med de saker man vill och på det sätt man själv önskar är exempel på saker som äldre tycker är viktiga. Istället brukar frågorna i jämförelserna handla om bemötande och punktlighet, vilket förstås är väsentligt, men det är sällan de aspekter som äldre finner allra viktigast inom äldreomsorgen. Det är mycket positivt att valfriheten inom vård och omsorg har ökat . Men det finns också en potential att förbättra densamma. Ett sätt är att stimulera kommunerna till att göra jämförelser mellan omsorgsverksamheter som lägger fokus på de saker som de äldre tycker är viktiga. Det borde finnas ett krav på alla utförare av vård och omsorg att presentera för den äldre relevanta kvalitetsvariabler och detta bör vara en prioriterad uppgift för och . Bättre jämförelser där äldres behov och önskningar är i centrum stärker valfriheten och kan höja kvaliteten och inflytandet i omsorgen.
mot · H8022562 · 2020-10-05 00:00:00 — Öka mandat och ansvar för landets science centers ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat mandat och ansvar för landets science centers och tillkännager detta för regeringen. Samhället är mer teknikberoende än någonsin och står inför globala utmaningar där kompetens inom teknik och naturvetenskap kommer att vara avgörande framgångsfaktorer. Det står tomma högskoleplatser inom dessa områden som det saknas förutsättningar för att bedriva en modern teknikundervisning som fångar ungas intresse för dessa utbildningar. Konkurrensen om arbetskraften är stor. Så många som 60 000 medarbetare kommer att behövas inom it-branschen . Vi vet att det kommer att saknas 50 000 ingenjörer i . vittnar om att av företagen som behöver rekrytera medarbetare har svårt att hitta folk och hittar ingen alls. Konkurrensen om arbetskraften kommer med andra ord att öka och riskerar att utarma flera branscher då företagen måste slåss om ett fåtal medarbetare och förlorarna antingen får flytta sin verksamhet utomlands eller lägga ner. Det saknas 20 000 lärare inom teknik, matematik och naturvetenskap. Detta påverkar också situationen. För att säkra landets konkurrens- och innovationskraft behöver vi säkerställa att vi kan förse företag och organisationer med rätt kompetens nu och . Av alla ungdomar som väljer gymnasiet i är det som väljer teknik. Av dessa är flickor. finns i landet 19 science centers, som arbetar tillsammans med 250 kommuner. Science centers arbetar med ortens och regionens skolor, företag, universitet/högskolor och organisationer. Dessa centers tar emot ca 2 miljoner besökare, varav ca 300 000 är elever som deltar i skolprogram. Science centers fortbildar ca 30 000 lärare i teknik, naturvetenskap och matematik. Arbetet med insatser för skolan är etablerat och väl utvecklat. Science centers är ett komplement till skolan. De erbjuder lärare en miljö för kollegialt lärande och utformar kompetensutveckling utifrån sin inriktning och de pedagogiska resurser man har. Program utformas med stöd av de nationella kursplanerna. Science centers erbjuder en miljö som skolan saknar. De erbjuder också en attraktiv arbetsplats för både lärare/pedagoger och ingenjörer och fungerar som mötesplats mellan skolan, akademin och näringslivet. Finansieringsformen har stor betydelse för utvecklingen av science centers. har man fått statsbidrag, men det utgör bara en liten del av intäkterna som kommer från stiftelser, kommunala bidrag, företag etc. Dessa kortsiktiga bidrag försvårar naturligtvis långsiktigheten och planeringen av verksamheten vid science centers. För att utveckla science centers behövs tydligare och utökat mandat för verksamheten samt också att man säkerställer de ekonomiska resurserna. På detta sätt kan man utveckla och kvalitetssäkra verksamheten och ger hela landet likvärdiga förutsättningar. Detta skulle långsiktigt stärka konkurrens- och innovationskraft och borga för att antalet naturvetare/tekniker ökar.