mot · H8023377 · 2020-10-06 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ser bistånd som det primära verktyget för att hjälpa fattiga och utsatta människor i utvecklingsländer. bistånd bör fokusera på att tillmötesgå drabbade personers grundläggande behov i deras omedelbara vardag. I en värld som till stor del präglas av god ekonomisk tillväxt, högre levnadsstandard och ökad framtidstro, är det inte acceptabelt att miljoner människor världen över saknar tillgång till enkel sanitet, grundläggande sjukvård och säkert dricksvatten. har den pågående coronapandemin inneburit en global kris som har påverkat förutsättningarna för de flesta politikområden. Detta gäller även biståndspolitiken där det finns ett behov av att prioritera om och prioritera rätt. Utgångspunkten behöver vara att inrikta biståndet på insatser som innebär hjälp där det finns störst akuta behov men också att prioritera nationella behov först. Risken är annars att motivationen att hjälpa andra undergrävs om stora summor skickas utomlands som det pågår en omfattande pandemi i . Biståndet fortsätter också att präglas av incidenter som understryker ett akut reformbehov och som i det längre perspektivet utgör ett hot mot allmänhetens förtroende för biståndet som verktyg. ser fyra konkreta problem som måste adresseras: en osund företagskultur vad gäller ersättningar inom biståndsorganisationer, bristfällig kontroll över utbetalningar och betalningsmottagare, otillräcklig resultatstyrning inom framförallt demokratibiståndet samt skadliga incitament som följer av utgiftsmålet om en procent av bruttonationalinkomsten (BNI). Det genomsnittliga biståndet inom EU låg på av BNI, vilket är mindre än hälften av vad regeringen vill lägga på det svenska internationella biståndet. Av samtliga 28 EU-länder är det enbart och som har ett bistånd på av BNI. I jämförelse är BNI (i BNI, ) mer än 10 gånger större än BNI (i BNI, ). Mot bakgrund av att biståndet utgör en betydande del av statsbudgeten är det vår uppfattning att av det svenska internationella biståndet behövs för mer akuta behov i . Med en föreslagen nivå om av BNI skulle fortsatt vara en av de mest generösa biståndsgivarna av alla 28 EU-länder. Regeringens målsättning att spendera en så pass hög procentsats av BNI gör att risken blir stor att man ser mellan fingrarna på kvalitetsbrister inom många projekt och organisationer. Sidas arbete mot korruption och oskäligt stora ersättningar är fortfarande mycket bristfälligt, trots att ett flertal mycket oroväckande korruptionsskandaler uppdagats . Sammantaget klarar inte Sida av att spendera regeringens anslag på ett kvalitetssäkert sätt, vilket riskerar att leda till ytterligare problem relaterade till korruption och organiserad brottslighet i mottagarländerna samt korruption inom de internationella organisationer dit pengarna slussas. Till följd av coronapandemins effekter och migrationsrelaterade kostnader finns ett stort investeringsbehov gällande bland annat grundläggande välfärd och rättsvårdande myndigheter i . Därför föreslår vi för ett biståndsanslag på , vilket motsvarar av BNI. Med vårt budgetförslag är , i europeisk och internationell jämförelse, en fortsatt mycket generös biståndsgivare. Vår budgetsatsning skiljer sig från regeringens på ett antal områden. I satsar vi mer pengar på humanitära insatser jämfört med regeringens utfall , detta för att varje satsad skattekrona ska få största möjliga effekt för de mest utsatta människorna. Vi vill även se ett särskilt fokus på flyktinghjälp inom såväl det multilaterala som det bilaterala biståndet. Under coronakrisen behövs även nödhjälp till områden där befolkningen drabbats av hunger och problem med livsmedelsförsörjning. En ytterligare åtgärd för att öka effektiviteten i biståndet är att kraftigt reducera antalet internationella organisationer och fonder till vilka ger stöd, men öka stödet till organisationer som UNHCR, WFP och WHO, vilka arbetar med hjälp till akut utsatta och med sjukdomsbekämpning. Totalt minskas stödet genom FN-systemet med 8 miljarder. På miljö- och klimatområdet investerar vi i bilaterala projekt för bland annat plantering av skog på degraderade marker samt utveckling av industrier för att stärka en långsiktig och hållbar användning av råvaror. biståndspolitik innehåller ett fortsatt fokus på tillfredsställandet av grundläggande humanitära behov i de områden där hjälp behövs som mest, såsom tillgången till rent vatten, mat och sjukvård. Tabell 1 Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utvärdering av internationellt bistånd –16 040 000 –16 706 000 Anslaget sänks genom att minska antalet FN-organisationer, internationella fonder och andra internationella organisationer genom vilka bistånd går samt genom en koncentration av biståndet till färre länder och fokusområden. 1:2 (Sida) Anslaget sänks till följd av en minskad biståndsram samt en tydligare biståndslinje där svenskt bistånd ska fokusera på färre men större projekt i färre mottagarländer. En större andel av biståndet behöver vidare direkt gå via bl.a. UNHCR och WFP för att lindra nöden i flyktingläger och områden drabbade av coronakrisen. Anslaget sänks jämfört med regeringens förslag till följd av en minskad biståndsram samt för att tydligare fokusera på bland annat att lindra nöden i flyktingläger och områden drabbade av coronakrisen. Anslaget sänks jämfört med regeringens förslag till följd av en minskad biståndsram samt för att tydligare fokusera på bland annat att lindra nöden i flyktingläger och i områden drabbade av coronakrisen. 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd Anslaget minskas något som en följd av minskade anslagsramar till internationellt bistånd, men dess andel av biståndsbudgeten ökas. Inom anslaget ska ett särskilt anslag finansieras för att utvärdera vilka arbetsmetoder inom biståndet som fungerar eller inte fungerar samt varför så är fallet.