ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810191 · 2020-11-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:191 Åtgärder mot nedskräpning av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Nedskräpning är ett stort och synligt problem som föder mer nedskräpning och i förlängningen bidrar till minskad trivsel och ökad otrygghet i människors närområden. Pandemin har lockat ut svenskar i naturen med risk för ökat slitage och nedskräpning som följd, enligt . Skräpet förstör inte bara naturupplevelsen utan orsakar problem för djur som får i sig gifter och plast. Mängden skräp i våra hav ökar. Experter uppskattar att det kommer att finnas mer plast än fisk i haven 2050 om inte utvecklingen vänds. Människor uppfattar nedskräpning som ett växande problem. Enligt organisationen anser åtta av tio svenskar att nedskräpning är ett stort problem. Fler än nio av tio anser att mindre nedskräpning som att slänga fimpar på marken borde vara straffbart. När den globala organisationen mäter nedskräpningen i våra hav hamnar cigarettfimpar i topp. Det behöver vidtas fler åtgärder för att minska nedskräpningen. I SOU 2020:48 Skatt på engångsartiklar resonerar utredaren om åtgärder för att minska nedskräpningen. Bland annat diskuterar utredaren fördelarna med att införa en sanktionsväxling – avkriminalisering av nedskräpning och övergång till ett avgiftssystem – som gör det möjligt för andra yrkesgrupper än polisen att ta ut en avgift vid nedskräpning. Utredaren lyfter också fram möjligheten att införa böter eller en sanktionsavgift för ringa nedskräpningsförseelse, det vill säga att slänga småskräp som cigaretter, snus och tuggummi. Det är förbjudet men inte straffbart. driver ovannämnda förslag. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att gå vidare med förslaget om att införa böter eller en sanktionsavgift för ringa nedskräpningsförseelse? Avser ministern att gå vidare med förslaget om att införa en sanktionsväxling för nedskräpningsförseelse och ringa nedskräpningsförseelse? Vilka andra åtgärder avser ministern att vidta för att minska nedskräpningen?
ip · H810192 · 2020-11-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:192 Hot mot förtroendevalda av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) För sedan cirkulerade två videoklipp i sociala medier där det uttalades hot om ”krig mot svenska staten”. Kriget skulle utkämpas med vapenmakt. Det uttalades också hot om att gripa enskilda riksdagsledamöter från . Såvitt jag förstår är personen i fråga utsatt för granskning av Säkerhetspolisen och bedöms inte utgöra ett hot, i vart fall inte . En enskild som uttalar sådana här hot är oftast just en ”ensam galning”. Problemet är att även enskilda handlingar kan trigga andra, mer våldsbenägna individer eller grupperingar, och då kan ett enskilt hot snabbt växa till något helt annat. För vårt demokratiska samhälle kan detta bli ett problem om man inte vidtar åtgärder, och våra historiska erfarenheter av detta borde verkligen tända ett varningsljus. Statsminister mördades på öppen gata, ett mord som ännu inte klarats upp. Dåvarande utrikesminister mördades i ett av . Därtill vittnar många politiker runt om i landet om hot och våld. Att företräda ett politiskt parti är att ta på sig rollen som förtroendevald för väljarna i den församling där man är vald. Uppdraget är viktigt för vårt demokratiska samhälle och ska givetvis inte innebära att man utsätts för hot eller våld. Uppenbarligen har den straffskärpning som infördes inte haft avsedd effekt, och en skärpning av lagen kan vara aktuell. Att skydda vår demokrati är ett ständigt pågående arbete, och varje angrepp mot systemet eller en politisk företrädare måste ovillkorligen få konsekvenser för den eller dem som utför angreppet. Att det i den politiska debatten dryftas olika uppfattningar och att det då och då uppstår meningsskiljaktigheter är helt normalt. Däremot ska ingen ledamot av riksdag eller annan politiskt vald församling acceptera att utsättas för hot eller våld. Att någon utövar hot eller våld drabbar främst en individ, men det angriper också hela vårt samhälle. Med hänvisning till texten ovan vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skydda vårt demokratiska samhälle och företrädarna i de politiska församlingarna? Avser ministern att utvärdera straffskärpningen som infördes ?
ip · H810193 · 2020-11-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:193 Förhandlingar om frihandelsavtalet av (M) till Statsrådet (S) I spåren av covid-19 har bnp sjunkit i alla länder utom och världshandeln har utvecklats i ett lugnare tempo. Många länder inom EU brottas med sina egna ekonomier och tvingas till ökad skuldsättning. För att komma ur detta prekära läge går det inte att sluta sig ytterligare. I stället krävs det öppenhet och framför allt att världens två största ekonomier – EU och – knyter starkare band sinsemellan. En ny amerikansk president kommer att tillträda. På många sätt kommer valseger att förändra omvärldspolitik. Även om vi inte vet hur den nya linjen kommer att formas i detalj finns det god anledning att vara förhoppningsfull. Det är dags att ta upp den tappade tråden och återuppta förhandlingarna om frihandelsavtalet (Transatlantic Trade and Investment Partnership) utifrån en uppdaterad agenda. För och borde möjligheterna till ett starkare transatlantiskt samarbete gynnas av att återigen får en president som inser vikten av multilateralt och regelbaserat samarbete. Men det betyder inte att handelsrelationerna mellan och per automatik kommer att förbättras, särskilt inte med tanke på de protektionistiska strömmar vilka under coronapandemin vuxit sig allt starkare. Ett fungerande frihandelsavtal mellan världens två största ekonomier skulle förändra spelplanen positivt för världshandeln i stort och för de 28 berörda länderna. För och svenska företags del skulle det innebära stora möjligheter med ett avtal på plats varför bör vara pådrivande för att förhandlingarna mellan och återupptas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förhandlingarna om frihandelsavtalet ska återupptas?
ip · H810194 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:194 Kommissionens plan för integration av (SD) till Statsrådet (MP) Kommissionens handlingsplan för integration är ett dokument som vittnar om naivitet, som har ett mycket ensidigt fokus på materiella förmåner och som helt lämnar integrationspolitikens svåra avvägningar åt sidan. är troligtvis det land i unionen som spenderar mest pengar på migranters materiella välstånd, som vi är det land med högst skillnad i arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda. Vi har även fortsatt att ha en betydande integrationsutmaning. Integration genom materiella förmåner är sannolikt inte en framkomlig väg. Kommissionen har inte heller gjort upp med myten om att integration är gratis och att migrationen kommer att innebära en ekonomisk vinst ”lite längre fram”. Vi vet att detta inte är sant. Planen saknar också en diskussion om vad begreppet integration och inkludering egentligen betyder utanför det rent materiella. Jag vill därför fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att det portugisiska ordförandeskapet lyfter planen i syfte att utfärda rådsslutsatser som tar hänsyn till de svenska erfarenheterna av hur svår integrationsutmaningen kan vara?
ip · H810195 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:195 En utredning om förskolan av (M) till Utbildningsminister (S) Över 520 000 barn går i förskola. började Lpfö 18, en ny reviderad läroplan för förskolan, att gälla. Läroplanen fastställer bland annat omsorg som en del av allt som sker på förskolan nationella minoriteters språk och kulturer kroppslig och personlig integritet stöd och stimulans utifrån barnets behov och förutsättningar. Begreppet undervisning har förts in i förskolans reviderade läroplan. ”Undervisning innebär att stimulera och utmana barnen med läroplanens mål som utgångspunkt och riktning och syftar till utveckling och lärande hos barnen. Undervisningen ska utgå från ett innehåll som är planerat eller uppstår spontant eftersom barns utveckling och lärande sker . Förskollärare ska ansvara för det pedagogiska innehållet i undervisningen och för att det målinriktade arbetet främjar barns utveckling och lärande. Förskollärare har därmed ett särskilt ansvar i utbildningen som arbetslaget genomför gemensamt.” För förskolan finns nu många krav och höga ambitioner. har ytterligare en statlig utredning presenterat nya förslag kring språkutvecklingsuppdraget – många kloka förslag. finns det i 263 förskolor som inte har någon förskollärare anställd. Likaså har mer än häften av alla anställda vid förskolorna ingen utbildning alls. har därför föreslagit att det ska tillsättas en utredning som gör en bred översyn kring förskolans uppdrag, organisation, ledarskap, innehåll och kompetensbehov. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Ser ministern något behov av och är beredd att tillsätta en utredning kring förskolan?
ip · H810196 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:196 Femårslicenserna för jägare och sportskyttar av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) röstade igenom lättnader i vapenreglerna i syfte att underlätta för laglydiga jägare och sportskyttar. Bland annat var tydlig med att reglerna för innehav av vapen bör förenklas och att man bör överväga att slopa kravet på förnyande av tillstånd . Det var också ett av de åtta tillkännagivandena utifrån betänkanden kring vapenfrågor som justitieutskottet lade fram 2019/20. Gång på gång får vi se exempel på att regeringen struntar i att följa beslut som fattat. har bland annat riktat åtta uppmaningar, det vill säga tillkännagivanden, till regeringen om underlättande av vapenfrågor som Jakt- och sportskyttesverige berörs direkt av. Tyvärr fortsätter regeringen att strunta i tillkännagivandena, och måttet börjar bli rågat. Ett tillkännagivande är en form av arbetsbeskrivning som regeringen ska följa, annars urholkas demokratiska arbete som ska styra vårt land. Med hänvisning till regeringens ovilja att följa flertalet tillkännagivanden är det inte svårt att dra slutsatsen att regeringen inte har några ambitioner att underlätta regelverk och utövande för landets jägare, sportskyttar, vapenhandlare och samlare. Regeringens ambition verkar i stället vara att försvåra för desamma. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att regeringen ska följa det beslut som har fattat, grundat på tillkännagivandet om att slopa kravet på förnyande av vapentillstånd ?
ip · H810197 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:197 De tidsbegränsade licenserna av (M) till Statsrådet (S) har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att ta bort kravet på förnyelse av vissa vapenlicenser . Många skyttar har flera vapen som man tävlar och tränar med och i olika skyttegrenar. Dessa vapen har man köpt in vid olika tillfällen och till olika skytteändamål. Det är vapen som ofta är mycket personligt utformade för att passa just skytten på bästa möjliga sätt, och de har ofta ett högt ekonomiskt värde. Att behöva ompröva sin licens för ett eller flera vapen är inte ändamålsenligt. Vi har höga krav på att få köpa och använda vapen till jakt och i . Kraven innebär bland annat höga krav på kunskap, lämplighet, träning, tävling och förvaring, och dessutom prövas vapenägarens lämplighet digitalt . Att ständigt ompröva varje vapen är både byråkratiskt och krångligt för vapenägaren och innebär dessutom mycket extra jobb och tid för administration hos polisen. har givit ett tydligt tillkännagivande till regeringen om att ta bort dessa tidsbegränsade licenser. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer statsrådet och regeringen att ta bort de tidsbegränsade licenserna?
ip · H810198 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:198 Trygghetsskapande åtgärder för lantbrukare av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) En levande landsbygd är viktigt för , och för att den ska bli det är det viktigt att såväl nya som gamla lantbruk både inspireras och uppmuntras till att bedriva företag. Detta är fundamentalt för att ge inspiration till andra människor att vilja ta steget att starta nya företag eller ta över och bedriva familjeföretag som går i arv. Inom den svenska landsbygden finns många människor som bedriver lantbruk med djurhållning. Tyvärr finns det flera hinder som försvårar, bland annat onödigt krångliga regelverk och dokumentation som upptar mycket tid som annars skulle kunna läggas på att utveckla verksamheten. Det har också kommit signaler om att när en lantbrukare råkar ut för upprepade incidenter (extern påverkan som djurrättsaktivism, rovdjursangrepp etcetera) som sätter stopp för verksamheten är det svårt att snabbt få hjälp från staten och hjälp till förebyggande åtgärder så att det inte ska upprepas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att stärka upp tryggheten kring lantbrukare med djurhållning på landsbygden? Hur ämnar statsrådet verka för att uppmuntra nyetablering av lantbruk med djurhållning på landsbygden?
ip · H810199 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:199 Elproduktion i norra av (M) till Statsrådet (S) står för en stor andel av den el som produceras i . Men trots en stor elproduktion i norr brottas med överföringsproblem från norr till söder. Dessa brister bidrar till kapacitetsproblem i och påverkar i sin tur villkoren för investeringar i näringsliv och företag. Näringslivet har ofta och återkommande påpekat problem med det svenska elsystemet. Exempelvis har många reagerat på att det är enorma prisskillnader på el mellan södra och norra . Exempelvis har skillnaderna vid olika tillfällen varit hundratals och emellanåt över 1 . Vidare har ökade överföringar mellan norr och söder ansetts som en nyckel för att komma runt problem i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några ytterligare åtgärder för att åtgärda överföringsproblematiken från norra till ? Bedömer statsrådet att elproblemen i kommer att kunna täckas av att elöverskott i norr förs söderöver?
ip · H810200 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:200 Ökad svensk matproduktion av (M) till Statsrådet (S) matproduktion och djurproduktion måste öka. behöver öka sin självförsörjningsgrad på mat, och en ökad svensk matproduktion innebär nya möjligheter att öka även matexporten från . En ökad matproduktion skapar jobb och tillväxt i hela landet. Matproduktionen och en ökad djurhållning håller dessutom våra värdefulla marker öppna och bidrar till biologisk mångfald. Tyvärr går inte utvecklingen i åt rätt håll, och risken är stor att vi tappar bort möjligheterna till ökad livsmedelsproduktion och en ökad djurhållning och i stället ökar matimporten. Om ingenting görs riskerar vi landsbygdens möjligheter att skapa jobb och tillväxt i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att öka djurhållningen och matproduktionen i landet? Vilka hinder ser statsrådet som gör att djurhållningen och matproduktionen inte ökar i ?
ip · H810201 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:201 Fusket inom transportnäringen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) ”Där small topplocket hos mig”, säger den bilinspektör som hanterat ett i medier uppmärksammat fall. Bakgrunden till den kommentaren är ett ärende som tog sin början i . Trafikpolisen stoppade en bulgarisk dragbil, och kontrollen visade att fordonet var utrustat med en manipulationsutrustning inkopplad till färdskrivaren. Denna utrustning innebär att föraren kan dölja körtider som är betydligt längre än vad regelverket tillåter. Detta är givetvis ett hot mot trafiksäkerhet och det seriösa företagandet inom transportnäringen. och rådets förordning (EU) 165/2014 nr 165/2014 reglerar bland annat funktion och installation av färdskrivare, och där kan man läsa följande: ”Det är förbjudet att förfalska, dölja, hemlighålla eller förstöra uppgifter på diagrambladet eller i färdskrivaren eller på förarkortet samt utskrifter från färdskrivare. Det är också förbjudet att manipulera färdskrivare, diagramblad eller förarkort så att uppgifter och/eller utskrifter förfalskas, hemlighålls eller förstörs. Fordonet får inte ha någon anordning som gör det möjligt att utföra ovannämnda manipulationer.” Att framföra ett fordon med manipulerad färdskrivare är alltså inte tillåtet. Att polisen tar manipulationsutrustningen i beslag är således helt riktigt. Likaså att företaget rapporteras och att det ska beläggas med en företagsbot om enligt stämningsansökan. Men sedan händer något besynnerligt. Den misstänkte åkeriägaren vägrar att besvara delgivningarna från , och efter tre misslyckade försök beslutar tingsrätten att avvisa stämningen. I och med det beslutet ska polisen återlämna den manipulationsutrustning som beslagtogs. Hur är detta ens möjligt? Om enskilda medborgare ska ha något som helst förtroende för vår rättsstat måste brottslig verksamhet straffas, och straffen måste vara lika oavsett nationalitet. Transportnäringen är internationell, och utländska aktörer utför en betydande del av transportarbetet i . Då kan vi inte ha en ordning där de som begår brott kan undgå straffansvar enbart genom att hålla sig undan. Inte heller kan det vara acceptabelt att svenska myndigheter återlämnar brottsverktyg till utländska brottslingar som håller sig borta från rättssystemet. Det uppstår helt enkelt en förtroendekris mellan den vanliga medborgaren och rättsstaten. Regeringen säger sig arbeta för ordning och reda inom transportnäringen, men likväl förhalar de en framställan om lagändring som Transportstyrelsen överlämnat . Hade den framställan varit på plats skulle svensk lagstiftning haft ett straffansvar som gjort det olagligt att sälja, köpa, inneha och använda manipulationsutrustning. Med fängelse i straffskalan skulle verktygen vara skarpare med större möjlighet att anhålla föraren och belägga bilen med kvarstad tills domstolen haft sin förhandling. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att agera så att Transportstyrelsens framställan om en lagändring hanteras skyndsamt och på så sätt säkerställa en lagstiftning som kommer åt det grova fusket inom transportnäringen?
ip · H810202 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:202 Bidrag till extremism i civilsamhället av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Regeringen aviserade att man ska låta en särskild utredare se över flera frågor som ett led i att ta fram nya skarpare demokrativillkor för statsbidrag till civilsamhället. Utredaren ska såväl analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till civilsamhället som att analysera behovet av och förutsättningarna för att inrätta en ny stödfunktion för fördjupade granskningar. Undertecknad ser positivt på att regeringen uttalar en vilja att strama åt när det kommer till de statsbidrag som går till organisationer med kopplingar till extremism. Det är dock på intet sätt klarlagt att dessa förslag som ska utredas och i ett senare skede eventuellt implementeras verkligen kommer att räcka till. Den särskilda utredarens uppdrag rörande demokrativillkoren ska redovisas , med ett delbetänkande som ska lämnas , och har medialt uttalat frustration över hur processen tar. Det är en frustration som jag delar, men det måste påpekas att det är regeringen som har regerat som är ytterst ansvarig för att det inte har gått snabbare. Tidsaspekten är vidare viktig att belysa i denna fråga. Regeringen är mycket senfärdig med att agera för åtstramningar på området. Det finns organisationer som har ifrågasatts för extremistiska inslag men som ändå har fortsatt att få statsbidrag. , med väl belagda kopplingar till islamistiska Muslimska , har exempelvis under över kunnat tillskansa sig enorma belopp av skattebetalarnas pengar genom statsbidrag avsedda för folkbildning, bidrag som utdelas av . Ibn Rushd erhåller i statsbidrag och många miljoner ytterligare om man ser till vad man erhåller för offentligt stöd från kommuner och regioner. Organisationer med kopplingar till politisk islam och annan extrem agenda har under nuvarande regering kunnat växa sig starka , vilket fått mycket negativa konsekvenser för det svenska samhället. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur kommer ministern att agera så att inga statsbidrag utgår till organisationer med extremistiska inslag innan eventuell ny reglering finns på plats till följd av den utredning som har tillsatts? Hur avser ministern att agera för att motverka negativa konsekvenser för det svenska samhället till följd av att statsbidrag har utdelats till organisationer som med nya bedömningar sedan inte längre har rätt till statsbidrag med hänvisning till extremism och dylikt? Hur avser ministern att agera för att hantera en problematik där en organisation inte kan erhålla statsbidrag med hänvisning till extremism och dylikt men där denna organisation även fortsatt erhåller offentligt stöd på lokalpolitisk nivå?
ip · H810203 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:203 Bankskatten av (M) till Finansminister (S) Bankskatten sågas av de tre myndigheter som har ansvar för finansiell stabilitet. , och Riksgälden menar samtliga att den föreslagna skatten inte är kopplad till bankernas risknivå. Bankskatten ska tas ut av stora banker och har ingenting med risktagandet i bankerna att göra. Riksgälden går till och med så långt i sin kritik att de menar att den nya skatten dessutom riskerar att leda till att stabiliteten i det finansiella systemet minskar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kan ministern redogöra konkret för syftet och idén med den föreslagna bankskatten, och om motivet är att öka eller minska den finansiella stabiliteten i banksektorn?
ip · H810204 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:204 Taxonomi av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen skriver på sin hemsida att EU:s nya taxonomi är ett verktyg som klassificerar vilka investeringar som är miljömässigt hållbara eller ej. Det kommer att få långtgående konsekvenser för både energisektorn som för näringslivet i stort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets uppfattning att naturgas är mer grönt och miljövänligt än vattenkraft, eller kan statsrådet redogöra för hur han verkar för att man ska rangordna energislagen efter miljömässig hållbarhet? Har det varit en medveten strategi från statsrådets och regeringens sida att svensk vattenkraft ska klassas som mindre miljömässigt hållbar, eller hur motiverar statsrådet sitt handlande i frågan om EU:s nya taxonomi?
ip · H810205 · 2020-11-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:205 Ekonomiska krisstöd av (M) till Finansminister (S) Pandemins konsekvenser på liv och hälsa har varit omfattande. Konsekvenserna på ekonomin är också betydande. Vi är fortfarande mitt i krisen och det vi med säkerhet kan säga är att det varit nödvändigt med ekonomiska krisstöd för att rädda svenska jobb och företag. Jag har noterat i medier att det ibland framstår som att det är regeringen som har föreslagit krisstöd när det i själva verket är som har kommit med förslagen. Självklart kan varken finansministern eller regeringen hållas ansvarig för hur medierna rapporterar. Men eftersom regeringen är noga med vad som är korrekt och dessutom är starkt emot ”fake news” kan det vara bra att klarlägga vad som är korrekt i den här frågan Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kan ministern redogöra för de ekonomiska stödåtgärder som hon har presenterat och deras effekter? I vilken mån har ministern vidtagit och omformat krisåtgärder på grund av att tagit initiativ till åtgärder och agerat i ?