ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710410 · 2020-05-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:410 Ungdomsrån och förakt mot svenskar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) var det mer regel än undantag att det rapporterades om diverse brott mot unga, det ena värre än det andra. Misshandel, överfallsvåldtäkter och grova personrån tillhör vardagens orosmoln för laglydiga svenska ungdomar runt om i landet. Framfarten av den nu härjande coronapandemin har dock, av naturliga skäl, tagit upp det huvudsakliga medieutrymmet . Det innebär dock inte att problematiken försvunnit eller att behovet av adekvata åtgärder minskat. Statistik från visar att antalet anmälda rån mot unga har fördubblats . anmäldes hela 2 484 ungdomsrån, och finns det skäl att misstänka att mörkertalet är stort. Det nya svarta för ungdomar som växer upp i är att känna en ständigt närvarande oro. En oro som inte begränsas till risken att ”bara” bli bestulen på sin jacka; unga vet att de riskerar att bli av med livet eller grovt misshandlas och förnedras även om de gör allt för att gå rånarna till mötes. I min roll som ungdomspolitiker har jag fått höra otaliga skräckhistorier på området från hela landet. Även om brotten ungdomarna utsatts för har varierat har en sak varit : deras uppfattning om att politiken gör för lite, om ens någonting alls, för att de ska få upprättelse och återfå tryggheten i sin vardag. Trots att denna utveckling gått att skönja har olika regeringar hitintills inte vidtagit adekvata åtgärder – varken för att begränsa tillväxten av unga kriminella eller för att på riktigt straffa dem som redan återfinns inom nämnd kategori. I stället tycks regeringen och diverse förvirrade proffstyckare vara direkt oförmögna att ens förstå roten till problematiken. När statsministern på fullaste allvar beskyller Alliansens skattesänkningar för förnedringsrån mot unga vet vi att lösningarna inte ens är inom synhåll för regeringen. Det faktum att flertalet av de berörda brotten dessutom tycks vara sprungna ur ett djupt förakt mot svenskar som grupp gör knappast problemet mindre. Denna form av svenskfientlighet, som tar sig uttryck i grova brott riktade mot unga svenskar, lär bli ett tilltagande problem om regeringen inte omgående agerar. Mot den bakgrunden är det anmärkningsvärt att regeringen i dagens frågestund () inte kunde svara ja på en konkret fråga från rörande ifall regeringen kommer att vidta någon åtgärd för att svenskfientlighet ska straffas hårdare. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att stävja den ovan beskrivna utvecklingen av våldsbrott mot unga? Vad är ministerns uppfattning om orsakerna till den utveckling som beskrivits ovan, och hur har ministern och regeringen resonerat och agerat för att motverka att ett förakt mot svenskar som grupp breder ut sig?
ip · H710411 · 2020-06-01 00:00:00 — Interpellation 2019/20:411 Bidrag som delas ut av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) är en myndighet som bland annat arbetar med att ge bidrag till föreningsliv i . En del av de bidrag som ges av myndigheten har länge varit kontroversiella och omdiskuterade i samhällsdebatten, inte minst de bidrag som går till organisationer som har ett slags splittrande verksamhet En i samhällsdebatten uppmärksammad organisation som tidigare fick bidrag genom MUCF är Unga Muslimer (), med kopplingar till det islamistiska Muslimska och liknande extremism. Denna organisation med islamistiska kopplingar stoppades förvisso senare av MUCF från att erhålla fortsatta bidrag när problemen kring den aktuella organisationen blev alltför tydliga och drogs ut i offentlighetens ljus. Problemet med organisationer som bedriver splittrande verksamhet men som ändå får bidrag lever dock kvar på myndigheten. uppmärksammades organisationen medialt av bland annat . Teskedsorden har MUCF återkommande varit med och gett bidrag till, bland annat under innevarande år. Organisationen säger sig verka för tolerans och mångfald på olika sätt, och organisationen har lyckats erhålla olika bidrag via MUCF trots en mycket vänsterradikal agenda. Teskedsorden företräder exempelvis ett synsätt som går ut på att vissa grupper och individer inte kan utsättas för rasism baserat på sin etniska härkomst. Organisationen och dess företrädare hävdarhelt öppet att ”rasism mot vita finns inte i ”, något man framhåller på såväl sin hemsida som i debattartiklar i etablerade medier. Detta ämne föreläser organisationen dessutom om på skolor runt om i landet. Agendan som det handlar om är givetvis mycket kontroversiell hos delar av allmänheten. Det handlar om vänsterradikala idéer där vita människor rakt ut misstänkliggörs och pekas ut som skyldiga till olika problem i kraft av sin etniska härkomst. I finns problem med att offentliga bidrag går till organisationer som kan kopplas till islamism, vilket med tiden har kommit att uppmärksammas mer och mer på olika sätt i samhällsdebatten. Det är viktigt att inse att det dock också finns problem med andra typer av organisationer som bedriver splittrande verksamhet men erhåller bidrag från det offentliga . Att bidragsfinansiera en vänsterradikal agenda fokuserad på vithet förklädd i vackra ord, likt Teskedsordens, är mycket problematiskt då det riskerar att spä på spänningar i samhället. Inte minst vi nu lever i präglad av coronakrisen, där samhället utsätts för stora påfrestningar, är det värt att reflektera över vad det egentligen är för civilsamhällesaktörer som erhåller offentliga bidrag. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Ser ministern att det finns ett problem med att MUCF bidrar till samhällssplittrande verksamhet genom vissa av de bidrag som myndigheten delar ut? Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att säkerställa att MUCF inte bidrar till samhällssplittrande verksamhet genom de bidrag som myndigheten delar ut?
ip · H710412 · 2020-06-05 00:00:00 — Interpellation 2019/20:412 Rasismen i av (V) till Utrikesminister (S) Rasdiskrimineringen i har sin grund i sekel av förtryck, diskriminering och slaveri. Även om lagar har förändrats så är de rasistiska strukturerna fortfarande synliga i . Under den nuvarande presidenten har rasmotsättningar tydliggjorts och förstärkts. skedde kravaller i Charlottesville, , som ledde till att en kvinna dödades när en högerextrem förövare medvetet körde rakt in i en folkmassa med fredliga demonstranter. Trots att det var tydligt att de rasistiska grupperna stod för våldsanvändning mot såväl motdemonstranter som polis valde president att poängtera våldsanvändningen på ”båda sidor”. Han har i flera sammanhang, bland annat under valmöten, hetsat mot organisationen . Det finns många exempel på hur våldet mot i synnerhet svarta män fått brutala konsekvenser. dödades exempelvis i under en joggingtur av två män. Trots videobevis dröjde det innan de greps. Den senaste tidens demonstrationer runt om i har sin grund i polisvåldet, vilket ledde fram till att mördades. Polisvåld, särskilt mot just svarta män, har länge varit en fråga som debatterats, men våldet består. Mordet på har utlöst en protestvåg över . I stället för att mana till lugn har president sagt att han avser att sätta in militären för att komma till rätta med oroligheterna. Det amerikanska fängelsesystemet är stort och omfattande. Från att ha 300 000 fångar sitter 2,3 miljoner amerikaner i fängelse. Var fjärde fånge i världen finns i . Utbyggnaden av fängelser och de höga talen av dömda hänger ihop med en kapitalistisk logik där det finns stora pengar att tjäna i att driva fängelser och använda fångar som billig arbetskraft. Fängelsestrukturen har de flyttats över till migrationscenter, och samma företag driver numera dessa center. En stor andel av de fängslade är afroamerikaner. När du har varit fängslad försvinner också dina medborgerliga rättigheter i flera delstater. En sådan rättighet som kan tas ifrån dig är din rösträtt. Det bidrar till ökad marginalisering i samhället. är för i många utrikespolitiska frågor en viktig partner. Därför upplever jag ofta kritik av som svag, särskilt när det kommer till frågor i den amerikanska inrikespolitiken. Den täta kontakten med borde i stället resultera i en tydligare kritik av de system som upprätthåller rasismen i . Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att lyfta den strukturella rasismen med ?
ip · H710413 · 2020-06-05 00:00:00 — Interpellation 2019/20:413 PISA-fusket av (SD) till Utbildningsminister (S) De senaste PISA-resultaten () visade på en uppgång för svenska elever, och utbildningsminister kallade resultaten för ett “styrkebesked” och att den “svenska skolan står stark”. Utbildningsministern påstod även att svenska 15-åringar nu presterade över OECD-genomsnittet i alla ämnen. Men det visar sig nu att allting byggde på grava felaktigheter. De friserade siffrorna har sedan använts av såväl som regeringen i propagandasyfte. Tidningen har avslöjat att en stor mängd utrikesfödda elever plockats bort felaktigt ur PISA-urvalet och att därigenom brutit mot officiella regelverk. Även svenskfödda elever med svaga språkkunskaper har enligt plockats bort. Enligt reglerna får endast utländska elever som fått undervisning i svenska i mindre än undantas från att göra provet. har talat med flera rektorer som har valt att ignorera detta regelverk och dra gränsen på ett annat sätt när det gäller de nyanlända. Nationalekonomen har tittat på statistik från olika myndigheter och kommit fram till att sannolikt skulle ha presterat betydligt sämre och även sett en nedgång i samtliga tre ämnen – läsförståelse, matematik och naturvetenskap – om hade följt gällande regelverk. “Här verkar finnas grava metodfel som systematiskt förbättrat genomsnittet. Sedan har använt detta uppumpade genomsnitt för att ge en alltför positiv bild av hur den svenska skolan utvecklats”, säger . Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Har ministern haft någon som helst vetskap om det omfattande fusket, och vad tänker ministern göra för att säkerställa att det inte händer igen?
ip · H710414 · 2020-06-05 00:00:00 — Interpellation 2019/20:414 Polisens agerande kring demonstrationer av (SD) till Statsrådet (S) samlades över tusen personer i för att demonstrera. Enligt medieuppgifter fanns ett demonstrationstillstånd för maximalt 50 personer. Med tanke på coronapandemin och restriktionerna kring detta där folksamlingar avråds och avstånd ska hållas och med tanke på hur utvecklingen varit i andra länder, så fanns all anledning att vara restriktiv med ett sådant tillstånd. Demonstrationsrätten är grundlagsskyddad och det ska värnas. Men vi befinner oss i ett läge med många döda och allvarligt sjuka i covid-19. Myndigheterna har gått ut med tydliga restriktioner till allmänheten för att begränsa smittspridningen. Restriktioner som innebär maximalt 50 personer samlade i tillställningar, social distansering, att inte resa om det inte är nödvändigt och framför allt att inte vistas i miljöer där det finns risk för smittspridning. Att undvika större grupper av människor och folksamlingar är och har under hela coronakrisen varit helt centrala riktlinjer och vädjanden från . Den otillåtna demonstration bröt mot de restriktioner som myndigheterna har meddelat och var dessutom olaglig i rent juridisk mening. kunde händelseutvecklingen ses via tv och sociala medier och där ansluter en polis till demonstrationen. Förvisso en enskild tjänsteman, men icke desto mindre allvarligt. De signaler som skickas ut genom polisens agerande är synnerligen allvarliga. Genom sitt agerande tar en uniformerad polis politisk ställning, vilket är helt förkastligt. Polisen får aldrig vara föremål för misstanke om opartiskhet. Den här gången knäböjde polisen, indirekt , för en olaglig demonstration. Polisen har som uppgift att skydda vårt demokratiska samhälle, och det ska ske med stöd av de lagar som stiftas av . I den rollen finns ett moment av konfrontation gentemot de som väljer att bryta mot lagar och regler. I det läget får det aldrig ifrågasättas om polisen har förmågan, då kan läget snabbt förvärras. I medier framgick även hur polisen kramade om demonstranter trots myndigheters krav på social distansering. Beteendet är ytterst anmärkningsvärt då polisen utsätter sina kollegor och familjemedlemmar för uppenbar smittorisk. Än värre blir det när landets ansvarige minister i kommentarer på sociala medier hyllar det som sker. Inte nog med att polisen hamnar i en svår förtroendekris, det gör även landets politiska ledning. Det sänder fel signaler till befolkningen. Händelsen i ger en bild av att polisen inte agerar som den opartiska myndighet den ska vara. Intrycket är att handlingskraft mot uppenbart brottslig verksamhet saknas. Landets politiska ledning tycks inte inse allvaret i situationen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att agerar på ett sådant sätt att dess opartiskhet inte kan ifrågasättas? Hur avser statsrådet och regeringen framgent att agera vid eventuella liknande händelser så att det inte uppfattas av befolkningen att man stöttar brottslig verksamhet?
ip · H710415 · 2020-06-05 00:00:00 — Interpellation 2019/20:415 under covid-19 av (SD) till Socialminister (S) hände det ofrånkomliga: Statsepidemiologen erkände att som land misslyckats i arbetet mot covid-19. Detta sker i ett läge då är värst i världen sett till dödsfall per capita. Socialminister (S) var snabb med att kritisera och menade att statsepidemiologen saknade svar på hur man kunde gjort på ett annorlunda sätt för att lyckas. Som vanligt saknades självkritik från ministern, som i stället lägger allt ansvar på – den myndighet man byggt hela sin så kallade strategi på och som stått över all annan expertis. Mitt i detta elände belyser detta vilken absurd situation vi har sett , och utvecklingen borde inte komma som någon överraskning. Det man kallat för den svenska strategin har utgått från scenarier som varit omöjliga att förutspå. I stället för att ta det säkra före det osäkra har regeringen valt en linje som förlitar sig på att samhället, genom en form av flockimmunitet, accepterar allmän smittspridning. Man har valt en strategi som på intet sätt baserats på vetenskap utan i stället på vaga antaganden. Regeringen bär det yttersta ansvaret för vilken väg har valt i kampen mot detta virus. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Ångrar ministern den strategi som regeringen har valt i kampen mot covid-19? Vilken är covid-19-strategi nu och framgent? Kommer ministern att ta initiativ till ytterligare åtgärder i syfte att minska antalet dödfall?
ip · H710416 · 2020-06-08 00:00:00 — Interpellation 2019/20:416 Bostadsbyggandet i av (KD) till Statsrådet (MP) Fram behöver det i genomsnitt byggas 64 000 bostäder i . Det är en siffra som har kommit fram till när de har räknat på byggnadsbehovet nationellt och regionalt . Bostadsbyggandet ska både kompensera för bostadsbristen som har och gå befolkningsutvecklingen till mötes. Om skulle ha en hög migration skrivs det genomsnittliga behovet i stället till 73 000 bostäder . På en pressträff berättade bland annat att 41 000 nya bostäder väntas byggas . Det lät som att statsrådet kände sig nöjd med den siffran. Det är klart lägre än behovet och även lägre än prognosen som gjorde , nämligen 50 000. Det duger inte. Jag brukar tala om att det råder en bostadskris, inte bostadsbrist, i . Det gör jag för att det faktiska byggandet varit lägre än det behov som finns. Byggandet av bostadsrätter minskar. Byggandet av småhus minskar. Även byggandet av hyresrätter minskar, trots regeringens riktade subventioner för att öka den upplåtelseformen. anser att det är hög tid att bostadsintresset uppvärderas i . Politiken måste ta ett fastare tag om bostadsbyggandet. Vi anser att regeringen bör sätta ett mål i faktiska tal för bostadsbyggandet. är prognoser det bästa mått som går att hitta, men när det faktiska byggandet kraftigt understiger behovet bör en regering ta till sig det och presentera åtgärder för att öka byggandet. Med ett nationellt mål för bostadsbyggandet kan ett tydligt arbete för att nå det sättas igång och förslag som syftar till att målet uppnås tas fram. I de fall byggandet inte når upp till målet kan det också utvärderas varför det inte har byggts tillräckligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att bostadsbyggandet i är på en tillfredsställande nivå, eller har statsrådet och regeringen för avsikt att vidta åtgärder för att det ska öka? Hur ser statsrådet på att regeringen sätter ett nationellt mål för bostadsbyggandet i faktiska tal, och kommer ett sådant mål att införas?
ip · H710417 · 2020-06-08 00:00:00 — Interpellation 2019/20:417 Behovet av deltidsbrandmän av (M) till Statsrådet (S) Deltidsbrandman är en speciell anställning som bedrivs som extra arbete med beredskap vid sidan av en ordinarie anställning. Personalförsörjningen av deltidsbrandmän har under utvecklats till ett av svensk räddningstjänsts största problem. har dessutom skapat en ytterligare utmaning i detta. A-kassereglerna kan just nu leda till större brist på brandmän. När många deltidsbrandmän som i vanliga fall har en heltidsanställning under de senaste månadernas coronakris har varslats om uppsägning från sin huvudarbetsgivare har inkomsten från uppdraget som deltidsbrandman lett till att de får reducerad a-kassa. Då har många deltidsbrandmän sagt upp sig från sin deltidsbrandmanstjänst för att inte gå miste om a-kassa. står vi inför en sommar som spås bli varm och torr, och redan nu har det varit några bränder, exempelvis den vid Paradiset på gränsen mellan och . Det brinner alltså i knutarna på riktigt, vilket gör att frågan verkligen är angelägen just . Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att det finns tillräckligt med brandmän ? Finns det planer på att ge MSB i uppdrag att stödja kommunerna i personalrekrytering av deltidsbrandmän? Vidtar statsrådet någraandra åtgärder när det gäller att underlätta för deltidsbrandmän?
ip · H710419 · 2020-06-09 00:00:00 — Interpellation 2019/20:419 Tillgängligheten hos Transportstyrelsen av (SD) till Infrastrukturminister (S) Den pågående coronapandemin påverkar samhället, inte minst myndigheterna. Detta gäller också Transportstyrelsen. Förändringar med anledning av coronapandemin är inte skäl nog att utebli med svar på frågor från den individ som påverkas av myndighetens beslut. De beslut som hanteras hos myndighetens körkortsenhet påverkar människor och deras vardag. Även i fall då en person gjort sig skyldig till ett allvarligt brott behöver myndigheten vara tillgänglig för frågor från den berörde, som då är i extra stort behov av svar från myndigheten. I ett exempel på ett fall där myndigheten inte hört av sig till den berörde har ärendet inte lämnat polisens utredare, förhör har inte genomförts, och misstanke om brott har inte heller delgetts den misstänkte. Personen har stoppats av polisen och fått sitt körkort omhändertaget, och ärendet har översänts till Transportstyrelsen. Att inte har hanterat ärendet skyndsamt är olyckligt. Enligt 6 § förvaltningslagen (2017:900) gäller att en myndighet ska se till att kontakterna med enskilda blir smidiga och enkla. Myndigheten ska lämna den enskilde sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina intressen. Hjälpen ska ges i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Den ska ges utan onödigt dröjsmål. Förvaltningslagen är tydlig; hjälp ska ges utan dröjsmål. Därför blir det extra olyckligt då myndigheten kräver ett yttrande angående ett ärende och sedan inte svarar på frågor från den det berör, vilket förekommer. Att det noteras på myndighetens hemsida att handläggningstiderna kan förlängas med anledning av coronapandemin hjälper inte den som påverkas negativt av myndighetens beslut. Följande framgår på Transportstyrelsens hemsida: ”Även andra delar av vår verksamhet påverkas och kan ha längre svars- och handläggningstider än normalt. Vi beklagar situationen och ber om er förståelse. Du som har ett ärende till oss kan underlätta genom att bara höra av dig i verkligt angelägna frågor.” Att få sitt körkort indraget är för den enskilde ett stort och angeläget ärende, speciellt om personen är i behov av sitt körkort för sin försörjning. Precis som i alla brottsutredningar kan fakta komma fram i utredningen som påverkar utfallet i en dom. Beroende på hur domen fastställer brottets omfattning finns det anledning för Transportstyrelsen att göra olika bedömningar om allvarlighetsgraden, och det får givetvis olika konsekvenser för åtgärden på körkortet. Kräver myndigheten ett yttrande från en enskild individ ska yttrandet också vila på de brott som man gjort sig skyldig till. I en sådan här situation måste den enskilde ges möjlighet att ta till vara sina intressen. Transportstyrelsen har enligt lag en skyldighet att ge den enskilde den hjälp och det stöd som krävs. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa tillgängligheten hos Transportstyrelsen?
ip · H710420 · 2020-06-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:420 Skolor och förskolor med kopplingar till extremister av (SD) till Utbildningsminister (S) rapporterade att ett flertal individer med direkta kopplingar till så kallade våldsbejakande extremistmiljöer driver skolor och förskolor i . Enligt rör det sig om ett tiotal skolor och förskolor med kopplingar till våldsbejakande islamistisk extremism. Totalt berör det skolgången för hundratals barn. , operativ chef hos , säger bland annat till att skolorna används för att sprida ett ideologiskt budskap och för att nå ut och skapa förutsättningar för att radikalisera och rekrytera men också att det arbetar våldsbejakande extremister på skolorna. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad avser ministern att göra åt problematiken?
ip · H710421 · 2020-06-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:421 Åtgärder för hållbara offentliga finanser av (M) till Finansminister (S) Coronakrisen slår hårt mot svensk ekonomi. bedömer att bnp kommer att falla och att arbetslösheten stiger till . Stimulansbehovet i ekonomin är omfattande. Starka offentliga finanser gör det möjligt att bedriva en effektiv stimulanspolitik. efter kris visar att de som vill montera ned skyddsvallarna i de offentliga finanserna har fel. Efter krisen, när återhämtningen är stabil, behöver de offentliga finanserna saneras och skyddsvallar byggas inför nästa kris. sökte jag genom en skriftlig fråga svar från finansministern om vilka åtgärder ministern planerar att vidta framöver för att åter ska kunna bygga skyddsvallar i ekonomin, och om ministern vidhåller att överskottsmålet bör slopas. Finansminister verkar inte ens själv längre tro på den politik hon förde . I svaret på den skriftliga frågan menar hon att nu ska tillbaka till överskottsmålet. Detta är i grunden bra – om det verkligen är finansministerns ambition. Det kan dock ingen vara säker på givet att finansministern var av helt motsatt åsikt . Och hur vägen dit ser ut är fortsatt mycket oklar. Det finns skäl till oro när vi har en finansminister som inte kan tydliggöra hur hennes plan ser ut konkret för hur hon avser att agera för att trygga skyddsvallar i ekonomin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Vilka konkreta åtgärder planerar ministern att vidta framöver för att åter ska kunna bygga skyddsvallar i ekonomin och säkra hållbara offentliga finanser? Kan finansministern garantera att hon kommer att värna överskottsmålet framöver?