ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710359 · 2020-02-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:359 Avskaffande av krav på danstillstånd av (SD) till Statsrådet (S) riktade en enig riksdag ett tillkännagivande till regeringen om att slopa kravet på danstillstånd. har frågan utretts, och promemorian Tillstånd till offentlig danstillställning överlämnades till regeringen (Ds 2018:20). En remissrunda ägde rum till , men har det varit helt tyst från regeringen. Det har med andra ord funnits en bred politisk enighet – vilket tillkännagivandet bekräftade – utan att någon förändring skett. Ordningslagen kräver fortfarande danstillstånd, och krögare utan tillstånd riskerar att drabbas av repressalier om dans ändå uppstår. De enda livstecknen för frågan har utgjorts av de svar gett på de skriftliga frågor som lämnats in på området, 2019/20:144 av (SD) och 2019/20:927 av (M). Svaren är samstämmiga och säger endast att regeringen inte hunnit med att hantera frågan. När regeringen de facto kommer att finna tid för att tillmötesgå önskemål har statsrådet dessvärre undvikt att ge svar på. Den konspiratoriske skulle kunna ledas att tro att regeringen aktivt förskjuter och förhalar frågan, då Socialdemokraterna inte drev frågan när den behandlades av . Frågan försvåras dessutom då tillkännagivandet rörde att kravet på tillstånd för att få anordna offentliga danstillställningar ska tas bort. Så lyder nämligen inte förslaget i den tidigare nämnda utredningen. Det innebär att innehållet och inriktningen på den lagrådsremiss som påstått att håller på att arbeta fram är mycket ovissa. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet följande: När avser statsrådet att återkomma med förslaget till ? Är det statsrådets och regeringens ambition att avskaffa tillståndskravet, och hur har regeringen resonerat och agerat i förberedelserna av lagrådsremissen?
ip · H710360 · 2020-02-26 00:00:00 — Interpellation 2019/20:360 Regeringens hantering av Postnord av (M) till Näringsminister (S) Postnord har utmaningar med ekonomi och verksamhet. Fallande brevvolymer ställer stora krav på att ändra arbetssätt och minska kostnader. Det gäller i såväl som . blev problemen i Postnord akuta, vilket resulterade i att 2017 beslutade om ett ägartillskott för att rädda företaget. sköt de danska ägarna till ett ägartillskott samt pengar för att bekosta omställning i den danska delen av företaget. Från och sida var det tydligt att ägartillskottet var en engångsföreteelse. Vi framhöll även att bolaget ska ta sitt ansvar och framför allt att regeringen måste sluta slarva med styrningen av de statliga bolagen. efter ägartillskottet har nya problem med Postnord uppstått. Företagets ledning är tydlig med att de behöver ytterligare medel för att bekosta en kommande omställning i företaget. Regeringen har inte gett något besked om det kan bli aktuellt att tillskjuta Postnord resurser. I praktiken kan det behöva göras stora uppsägningar som inte kan hanteras med naturliga avgångar. Uppgörelsen med danska staten innebär att problem i respektive land bekostas av respektive land. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Gör ministern bedömningen att det nu kommer att krävas skattepengar för att bekosta omställningen i Postnord, och i så fall hur mycket pengar? Gör ministern bedömningen att det nu kommer att krävas nya skattepengar i form av ägartillskott för att undvika en konkurs, och i så fall hur mycket pengar? Hur avser ministern att ge Postnord rimliga förutsättningar att klara sin ekonomi?
ip · H710361 · 2020-02-26 00:00:00 — Interpellation 2019/20:361 Statsbidrag till ideella organisationer inom brottsofferområdet av (V) till Statsrådet (MP) Jag har tidigare, genom en skriftlig fråga, uppmärksammat jämställdhetsministern på att det råder en stor oro i kvinno- och tjejjoursrörelse. Orsaken till oron är ett förslag till ny modell för statsbidrag till vissa ideella organisationer inom brottsofferområdet. I sina remissvar riktar paraplyorganisationerna Roks och Unizon samt kvinnolobby och RFSL hård kritik mot förslaget eftersom de menar att det öppnar upp för krav på upphandling av skyddat boende enligt , lagen om offentlig upphandling. kvinno- och tjejjourer bedriver ett enormt viktigt arbete som bygger på en lång tradition av stort engagemang och ideellt arbete. Deras arbete inbegriper så mycket mer än bara tak över huvudet för våldsutsatta kvinnor. Skyddat boende är bara en del i en större stödkedja där stödsamtal, samtalsgrupper, hjälp vid flytt, barnverksamhet, chatt- och mejlstöd med mera ingår. Dessutom är jourerna de våldsutsatta kvinnornas röstbärare i samhällsdebatten. Kvinnojoursrörelsen känner en stor oro för att skyddet av våldsutsatta kvinnor, tjejer och barn ska börja ses som vilken verksamhet som helst som går att konkurrensutsätta på en öppen marknad. De menar att förslaget till ny modell för statsbidrag till vissa ideella organisationer inom brottsofferområdet hotar att urholka kvinnojoursrörelsens kunskap, erfarenhet och ideella engagemang till förmån för vinstintressen. I jämställdhetsministerns svar på min skriftliga fråga blev det tydligt att ministern inte tar landets kvinno- och tjejjourers oro för sin verksamhet på allvar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilket besked har statsrådet till kvinno- och tjejjourer angående förslaget till ny modell för statsbidrag till vissa ideella organisationer inom brottsofferområdet?
ip · H710362 · 2020-02-27 00:00:00 — Interpellation 2019/20:362 Åtgärder mot ungdomsrån av (M) till Statsminister (S) Statsminister kopplar i en intervju vågen av ungdomsrån till alliansregeringens skattepolitik 2006–2014. Statsministern menar att skattesänkningarna är ett svar på varför politiken inte har kunnat stoppa utvecklingen med de allvarliga ungdomsrånen: ”pågick en politik, med den förra borgerliga regeringen, som innebar skattesänkningar och neddragningar i välfärden. Det håller inte. har vi lagt om den politiken, vi ska satsa mer på välfärden”, konstaterade statsministern i intervjun. Vad statsministern gör är att reducera svåra frågor om konsekvenser av migration och utanförskap till att handla om några procentenheters skillnader i skattetryck. Jobbskatteavdragen skapar ca 120 000 jobb, och RUT-avdraget skapar ca 20 000 jobb. Sänkt bolagsskatt ger fler investeringar, fler jobb och högre löner. För att bara ge några enstaka exempel. Att människor går från bidrag och arbetslöshet till arbete minskar klyftor och stärker sammanhållningen. Sammanfattningsvis har skattelättnader alltså givit upphov till fler jobb än vad som annars hade varit fallet. Totalt ökade skatteintäkterna under alliansåren – som skattetrycket sänktes. Det beror bland annat på att merparten av skattelättnaderna bidrog till att ekonomin växte. Statsministerns slutsats att minskningen av skattetrycket är orsaken till de problem som regeringen uppenbarligen inte kan hantera är djupt undermålig. Det är under tid som statsminister som personrån mot barn har ökat kraftigt. har personrånen mot barn mer än fördubblats. Med anledning av statsministerns uttalande i medierna vill jag fråga statsminister följande: På vilket sätt har statsministern agerat för att berörda statsråd ska ta politiska initiativ för att minska antalet ungdomsrån?
ip · H710363 · 2020-02-28 00:00:00 — Interpellation 2019/20:363 agerande gällande regler vid tobaksförsäljning av (M) till Statsrådet (S) röstade igenom en ny lagstiftning om tobaksprodukter. antog dock inte regeringens förslag till ny tobakslag i dess helhet utan ändrade regeringsförslaget genom att besluta att marknadsföringsreglerna i den äldre tobakslagen tillfälligt skulle överföras oförändrade till den nya tobakslagen. gav regeringen i uppdrag att återkomma med ett nytt lagförslag om marknadsföring av tobaksvaror på internet. Ett tungt vägande skäl till beslut var att regeringens förslag ansågs innebära att handel på internet med tobaksvaror skulle försvåras och att de föreslagna reglerna i praktiken skulle innebära en diskriminering av webbutiker i förhållande till fysiska försäljningsställen. Efter att den nya tobakslagen trädde i kraft har i flera avseenden agerat på ett sätt som i praktiken tydligt är ägnat att genomdriva marknadsföringsregler som motsvarar det regeringsförslag som underkände. tog bland annat fram ett förslag till allmänna råd som i allt väsentligt speglade det underkända förslaget vad gäller marknadsföring av tobaksprodukter online. Efter samstämmig kritik från remissinstanserna återkallade förslaget till allmänna råd, för att senare ge ut nya allmänna råd där ger uttryck för uppfattningen att kommersiella meddelanden inte ska vara tillåtna i webbutiker – trots att kommersiella meddelanden tillåts i fysiska butiker. Därutöver har även i andra sammanhang gett uttryck för och agerat för att driva igenom en tolkning av regelverket som motsvarar de marknadsföringsregler som underkände. Det skapar en osäkerhet för marknadsaktörerna när försöker driva igenom en tolkning av tobakslagen som inte överensstämmer med beslut om att webbhandeln inte ska diskrimineras jämfört med fysiska butiker. Därtill innebär beslut att det ankommer på regeringen att hantera frågan om tillåten marknadsföring av tobaksvaror på internet. Den tillfälliga lagstiftningen om marknadsföring av tobaksprodukter är just tillfällig i avvaktan på utfallet av den utredning som regeringen har tillsatt för att se över reglerna om marknadsföring av tobaksprodukter. Det aktuella exemplet är ännu ett i raden där statliga myndigheter ägnar sig åt opinionsbildning och ibland ren myndighetsaktivism. Vi har sett alltför många exempel på detta . Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till att säkerställa att råd överensstämmer med gällande lagar? Hur ser statsrådet rent allmänt på om statliga myndigheter ägnar sig åt opinionsbildning?
ip · H710364 · 2020-02-28 00:00:00 — Interpellation 2019/20:364 Rätt att cykla mot enkelriktat av (V) till Infrastrukturminister (S) Framkomligheten i täta städer är en utmaning, och långa restider gör det svårare för vardagspusslet att gå ihop. Regeringen har en ambition om att cyklingen ska öka, och det är bra. Cykeln är ett framtidsfordon som kan lösa många utmaningar – inte bara kopplat till framkomlighet i städer utan också till minskade utsläpp och bättre folkhälsa i hela landet. Det som saknas, förutom att regeringens mål om ökad cykling behöver bli tidssatt och kvantifierat, är att regeringen avsätter tillräckligt med resurser och tar fram lagstiftning som gör att det blir lätt för resenären att välja rätt. Det ska vara snabbt, smidigt och enkelt att resa aktivt och hållbart i jämförelse med att resa med utrymmeskrävande bilar. Vi som cyklar vet att så sällan är fallet; cykelinfrastrukturen är ofta otrygg och tar tidsödande omvägar. Den reform har tagit fram har dock varit mycket uppskattad. Under den förra mandatperioden inleddes ett arbete med att skylta om enkelriktade gator till dubbelriktade för cykling. Ett stort antal kvarter har skyltats om, och stadens trafikkontor har sett att det ökat framkomligheten utan att orsaka olyckor. har använt den skyltning som är vanlig i : skylt C1 med tilläggstavla “gäller ej cykel”. Skyltningen har också förekommit i andra kommuner. En studie som bygger på europeiska erfarenheter har visat att cykling mot enkelriktat leder till minskad risk för trafikolyckor och till ökad cykling. Trots detta har Transportstyrelsen sagt nej till att tillåta tilläggsskylten i för att tillåta cyklister på enkelriktade gator. Det är uppenbart att regelverket behöver moderniseras för att ökade cykelambitioner ska uppnås. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att ett moderniserat regelverk för cykling mot enkelriktat ska införas?
ip · H710365 · 2020-02-28 00:00:00 — Interpellation 2019/20:365 Straffrabatt för unga lagöverträdare av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) får de som begår brott och är mellan 15 och 18 eller en reduktion av straffet vid straffmätningen. Anledningen till detta är att de inte anses gamla nog att fullt ut förstå vidden av sina handlingar och att de inte kan anses ansvariga till samma grad som övriga medborgare i samhället. De som är över 18 är dock myndiga, med i princip samma skyldigheter och rättigheter som övriga medborgare. Uppfattningen att de då inte är kapabla nog att axla det ansvar som deras gärningar, brott, medför bör mötas av en viss skepsis. tillkännagav under /17 till regeringen att den så kallade straffrabatten för unga, framför allt för myndiga mellan 18 och 21, skulle ses över. En utgångspunkt skulle vara att en myndig person ska ta ansvar för sina handlingar. Tillkännagivandet ledde till , som levererade SOU 2018:85 . Utredningen var ute på remiss, men regeringen har genom 34-punktsprogrammet redan före lagrådsremissen redogjort för vad man ämnar göra med detta ärende. Punkt 11 i programmet lyder: ”förslag genomförs vad gäller upprepad grov brottslighet där en person i åldern 18–20, som tidigare dömts för brott där minimistraffet är fängelse, ska dömas för ett nytt brott med minimistraffet två års fängelse.” Den specifika skrivningen medför alltså en snäv, för att inte säga vek, implementering av vad utredningens underlag möjliggör. Det betyder att myndiga personer som återfaller i brott, i vissa fall tämligen allvarliga brott, inte kommer att kunna dömas till ansvar i den utsträckning gärningen motiverar. Även vid det initiala brottet kommer gärningen, oavsett allvarlighet och grad av , ges en rabatt på grund av den myndige gärningsmannens ålder. Antalet rubriceringar för gärningar som myndiga personer begår, och som inte omfattas av vad regeringen aviserat genom 34-punktsprogrammet, är många. Det är otaliga brottsoffer som nekas upprättelse. Otaliga gärningsmän som släpps fria utan en betydande konsekvens av sitt handlande. Otaliga tragedier som tillåts hända, där vuxna brottslingar släpps fria för . Till detta kommer regeringspartiernas agerande i gällande betänkandet Unga lagöverträdare (bet. 2019/20:JuU30). Regeringspartiernas företrädare i valde då att ställa sig bakom ett tillkännagivande om avskaffad straffreduktion för unga lagöverträdare vid återfall i brott. Detta skiljer sig från vad regeringen sagt sig förespråka i 34-punktsprogrammet och skulle om det genomfördes ändå innebära att myndiga brottslingar som begår grova brott får rabatt för sitt handlande. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser regeringen att göra gällande straffrabatten för unga, myndiga, lagöverträdare? Avser regeringen att lägga fram förslag i linje med 34-punktsprogrammet eller i linje med det tillkännagivande som stöttats av deras företrädare i ? Oavsett svaret på frågan ovan, kan ministern motivera regeringens ställningstagande att myndiga personer inte ska anses klandervärda i samma utsträckning som andra myndiga för motsvarande gärningar?
ip · H710366 · 2020-02-28 00:00:00 — Interpellation 2019/20:366 Finansministerns uttalande om skattesänkningar av (M) till Finansminister (S) I en intervju i uttalar finansminister att det – citat – är ”tönterier” att kräva sänkt skatt på jobb och företagande för att minska klyftorna i samhället. Uttalandet är anmärkningsvärt, särskilt som hon riktar sig i direkt konfrontation mot ett av regeringens samarbetspartier. Regeringen valde vid det senaste årsskiftet att avskaffa värnskatten för dem som tjänar allra mest. För huvuddelen av övriga löntagare gjordes inga skattesänkningar alls. För pensionärerna gjordes en mindre skattesänkning för dem med högre pensioner, medan de med låg pension inte fick någon skattesänkning alls. budget innebar helt andra prioriteringar. I vår budget avskaffades också värnskatten, men vi sänkte även skatten för alla övriga löntagare och alla pensionärer. Med budget hade med andra ord alla fått sänkt skatt, och klyftorna hade blivit mindre än med regeringens politik. Jag vill därför fråga finansminister : Vad menar ministern med sitt uttalande om att vissa skattesänkningar är "tönterier"? Anser ministern att hennes egen skattepolitik har ökat eller minskat klyftorna i samhället , och avser ministern att vidta några åtgärder för det fallet att klyftorna har öka?
ip · H710367 · 2020-03-02 00:00:00 — Interpellation 2019/20:367 Prioriteringar mellan olika miljö- och klimatåtgärder av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I flera interpellationsdebatter med miljö- och klimatministern har jag varnat för konsekvenserna av att kvicksilver från 23 000 gifttunnor dumpade mellan och inte tas upp ur . skriver NSD i en artikel om en oväntad ökning av gifthalterna i fisk. har gifterna i fisk minskat, men 2019 innebar ett trendbrott, och ökar gifterna i fisk igen. I den senaste interpellationsdebatten pekade miljö- och klimatministern på att det finns betydligt fler områden innehållande tunga gifter än området med de 23 000 dumpade gifttunnorna, så ministern verkar ha en kunskap om att det är ett stort samhällsproblem i med områden som är starkt förorenade. Regeringen har aviserat att man ska makulera överblivna utsläppsrätter avseende koldioxidutsläpp som inte gått åt. Det handlar om 11,7 miljoner utsläppsrätter, motsvarande lika många ton koldioxid. ”har regeringen fattat två beslut om ytterligare annullering av utsläppsutrymme för att på så sätt driva på för höjda klimatambitioner. Genom besluten tas utsläppsutrymme motsvarande drygt koldioxidekvivalenter bort för gott”, skriver regeringen. Marknadsvärdet är per ton CO2. Dessa utsläppsrätter har alltså med dagens valutakurs (SEK/EUR) ett marknadsvärde på . Det är en betydande kostnad, och jag önskar veta mer om bakgrunden till regeringens beslut och om kostnaden ställt mot andra tänkbara åtgärder för en bättre miljö och ett bättre klimat. Jag vill med anledning av ovanstående fråga miljö- och klimatminister : Vad anser ministern om att gifterna i fisk nu ökar i , enligt den senaste rapporten, och vad har ministern och regeringen gjort för att minska gifterna i våra hav? Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att minska gifterna i fisk, och vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att hämta upp gifttunnorna i ? Vilken konsekvensanalys har ministern gjort inför annulleringen av utsläppsrätterna, och har kostnaden för detta ställts mot kostnaderna för andra miljö- och klimatåtgärder som kan vidta, exempelvis i arbetet för en renare ?
ip · H710368 · 2020-03-03 00:00:00 — Interpellation 2019/20:368 Skydd av utsatta barn av (M) till Socialminister (S) får omkring 40 000 barn och unga vård enligt socialtjänstlagen (SoL) eller någon insats enligt lagen om särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Den vanligaste placeringsformen är familjehem. Ett barn i blir inte placerat lättvindigt, utan de barn och unga som placeras i ett familjehem kommer i regel från mycket utsatta hemförhållanden. Ofta har barnens föräldrar mycket svåra problem i form av exempelvis allvarlig psykisk ohälsa, missbruk och kriminalitet. Tyvärr inte sällan i kombination. Många barn i bor år i familjehem och blir gång efter annan omplacerade. Det skapar osäkerhet och otrygghet för det enskilda barnet. Vi moderater har lyft att familjehemmens kvalitet bättre behöver kvalitetssäkras liksom att placerade barn måste ges ett förbättrat stöd och utvecklade insatser. Inte minst behövs insatser för att höja placerade barns skolresultat. uppnår bara av de familjehemsplacerade barnen gymnasiebehörighet det år de slutar . Givet att en misslyckad skolgång är en av de främsta riskfaktorerna för framtida sociala problem i form av bland annat utanförskap och kriminalitet är det mycket angeläget att vidta åtgärder för att höja familjehemsplacerade barns skolresultat. Vad vi moderater också envist har lyft är behovet av att se över reglerna för placerade barn. Alla partier säger sig givetvis vilja se lagar och regler som sätter barnets bästa främst. I praktiken fungerar det dock inte alltid så. Det är bland annat det aktuella och oerhört tragiska fallet med en treårig flicka i ett exempel på. Hon blev redan på BB omhändertagen av då föräldrarna på grund av bland annat missbruk och psykisk ohälsa inte bedömdes kapabla att ta hand om flickan. Men flickan flyttades, trots att ville annorlunda, tillbaka till sin biologiska mor . Kort därefter dog flickan. Fallet är en hjärtskärande påminnelse om behovet av att se över gällande regelverk så att just barnets bästa alltid sätts i främsta rummet. Att avgöra vad som är det bästa i det enskilda fallet är sällan enkelt eller självklart, men klart är att det bästa för barnet inte alltid är en återförening med dess biologiska föräldrar. Därför har vi moderater länge drivit att regeringen bör utreda hur fler nationella adoptioner och vårdnadsöverflyttningar skulle kunna möjliggöras. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Tänker ministern vidta några åtgärder för att kvalitetssäkra familjehemmen, förslagsvis genom införande av någon form av certifieringssystem? Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att höja de placerade barnens skolresultat? Är ministern beredd att skyndsamt ta initiativ till att förändra regelverket kring placering i familjehem så att barnets bästa alltid väger tyngst? Är ministern beredd att ta initiativ för att möjliggöra fler nationella adoptioner och vårdnadsöverflyttningar?
ip · H710369 · 2020-03-03 00:00:00 — Interpellation 2019/20:369 Kameraövervakning av svenska fiskefartyg av (M) till Statsrådet (S) Svenskt yrkesfiske ligger i framkant vad gäller hållbarhet, och många svenska yrkesfiskare är djupt engagerade i att bidra till en bättre miljö i våra hav och sjöar. Konkret tar sig detta engagemang uttryck i bland annat utveckling av mer skonsamma fiskeredskap, insatser för att samla in marint skräp samt datainsamling och andra bidrag till forskning. Tyvärr är det sällan som yrkesfisket får erkännande och beröm för sina stora och viktiga ansträngningar. Tvärtom upplever många yrkesfiskare att de i stället möts av misstro och av en alltmer omfattande byråkrati som tar både tid och glädje från yrkets självklara kärna – att fiska. Om det svenska yrkesfisket ska ha någon framtid krävs en aktiv politik med en tydlig ambition att stärka dess konkurrenskraft. En sådan ambition tycks allvarligt nog helt saknas hos nuvarande regering. I stället för åtgärder som skapar framtidstro inom yrkesfisket aviserar regeringen och januaripartierna mer kontroll och nya förbud. Det hotar svenskt fiske och skickar väldigt olyckliga signaler till den dessvärre krympande kåren av yrkesfiskare. mellan Socialdemokraterna, innehåller bland annat en punkt som stipulerar att kameraövervakning av fiskefartyg ska genomföras, åtminstone på prov. Regeringen gav därför Havs- och vattenmyndigheten (HaV) i uppdrag att föreslå hur försök med kamerabevakning av fiskefartyg kan genomföras. Myndigheten har fullföljt sitt uppdrag och överlämnade strax sitt förslag till regeringen. Min uppfattning är att det är häpnadsväckande att januaripartierna hyser sådan misstro mot de svenska yrkesfiskarna att de nu överväger att införa kameraövervakning ombord på de, tyvärr allt färre, svenska fiskefartygen. Vi politiker behöver bidra till att skapa framtidstro för svenskt fiske. Det görs knappast genom övervakning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet och regeringen att gå vidare med Havs- och vattenmyndighetens förslag och införa kameraövervakning av svenska fiskefartyg? Finns det andra yrkesgrupper inom de areella näringarna som statsrådet och regeringen överväger att kameraövervaka i syfte att kontrollera regelefterlevnad? Har statsrådet och regeringen planer på att vidta några åtgärder som stärker konkurrenskraften för svenskt yrkesfiske och som underlättar generations- och ägarskiften?