ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710306 · 2020-02-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:306 Konferensen om EU:s framtid av (SD) till Statsrådet (S) står bakom idén om en konferens för stärka unionens folkliga förankring; det långsiktiga perspektivet är viktigt inte minst för att lyfta frågan om hur kompetens ska kunna föras tillbaka till medlemsstaterna. Vi ser dock en uppenbar risk att det uttalade syftet kommer att förfelas och att väljarna kommer mötas av en fasad bakom vilken de verkliga framtidsfrågorna beslutas bakom lyckta dörrar. För det första saknas helt en djupgående problemformulering. Kärnan i konferensen är ”a new form of participation”, vilket leder till frågan om vad som är fel med det nuvarande sättet att delta. Vi har precis genomgått ett val till med rekordhögt (om än relativt lågt) deltagande; att mindre än återigen vända sig till väljarna för vägledning kan med all rätt uppfattas som ett tecken på svagt ledarskap. Kommissionen förklarar inte heller varför förslag från en medborgarpanel skulle ha starkare demokratisk förankring än förslag från de nationella parlamenten eller från Europaparlamentariker. Om syftet är att ge representanter för allmänheten möjlighet att initiativ till reformer, varför då inte börja med att ge de befintliga valda representanterna för allmänheten möjlighet att göra så (någon sådan rätt finns inte )? Frågan är också vilken praktisk betydelse som medborgarpanelerna kommer att få. EU har en beslutad strategisk agenda och kommissionen ett antaget arbetsprogram. Vad händer om de prioriteringar som återfinns där inte motsvaras av vad som framkommer under medborgardialogerna? Ytterligare ett tecken på att det verkliga syftet inte redovisas öppet är att en majoritet av bestående av socialdemokrater och liberaler beslutat att utesluta övriga fyra partigrupperna från allt inflytande över hur konferensen ska genomföras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Bedömer statsrådet att det finns ett behov av att ändra det nuvarande sättet att delta i den europeiska demokratin, och finns det stöd för förändringar bland EU-medborgarna? Anser statsrådet att förslag från medborgarpaneler bör anses kunna ha starkare demokratisk förankring än förslag från parlamentariker på nationell eller europanivå, och kommer statsrådet att verka för att öka initiativrätten även för dessa parlamentariker? Hur kommer statsrådet ställa sig till eventuella förslag om att medborgardialoger ska kunna köra över de prioriteringar som framkommer i den strategiska agendan och kommissionens arbetsprogram? Hur avser statsrådet att verka för att samtliga partigrupper i ska få inflytande över hur konferensen ska genomföras?
ip · H710307 · 2020-02-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:307 RUT-avdragets effektivitet och fördelningseffekter av (V) till Finansminister (S) Regeringen har tidigare argumenterat för att skattereduktionen för hushållsnära tjänster () skapar sysselsättning och att personer med kort utbildning kommer in på arbetsmarknaden. Men enligt en studie från Tillväxtanalys är RUT-avdraget dels en mycket dyr arbetsmarknadsåtgärd, dels missar RUT-avdraget sin tänkta målgrupp. En stor andel av de individer som har sysselsättning i de subventionerade företagen hade året före anställningen inkomst från ett annat förvärvsarbete. Störst andel med tidigare förvärvsinkomst återfinns bland personer med sysselsättning i ett ROT-företag. har inget emot hushållsnära tjänster. Det vi vänder oss emot är att dessa tjänster ska subventioneras genom skattesystemet. egen statistik visar tydligt att gruppen höginkomsttagare är överrepresenterad bland dem som använt sig av RUT-subventionerna medan den del av befolkningen som har lägst inkomster knappt återfinns i den statistiken. Det innebär i praktiken att låg- och medelinkomsttagare betalar höginkomsttagarnas städhjälp via skattsedeln. Skattesubventionen är tydligt riktad till den välbeställda målgruppen, som i allt större utsträckning utnyttjar tjänsterna. Det ökar ojämlikheten. Detta är inte bara orimligt och orättfärdigt, det är också ett slöseri med skattebetalarnas pengar. I stället för att skattesubventionera den del av befolkningen som har det bäst ställt skulle pengarna kunna användas i välfärden, genom att anställa mer personal och stärka bland annat . utreder regeringen såväl en utökning som en utvidgning av systemet. Senast regeringen höjde taket för bedömde regeringen själv i sin konsekvensanalys att den ekonomiska ojämlikheten kommer att öka, som sysselsättningseffekten av reformen bedömdes vara mycket begränsad. Med bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Bedömer finansministern att är en effektiv arbetsmarknadsåtgärd, och på vilka grunder motiverar ministern annars att avdraget bör finnas kvar? Hur motiverar finansministern en utvidgning av RUT-avdraget och en höjning av taket när regeringen själv bedömer att den ekonomiska ojämlikheten kan komma att öka ytterligare?
ip · H710308 · 2020-02-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:308 Utökning av RUT-avdraget av (V) till Finansminister (S) Regeringen har tidigare argumenterat för att skattereduktionen för hushållsnära tjänster () skapar sysselsättning och att personer med kort utbildning kommer in på arbetsmarknaden. Men enligt en studie från Tillväxtanalys är RUT-avdraget dels en mycket dyr arbetsmarknadsåtgärd, dels missar RUT-avdraget sin tänkta målgrupp. En stor andel av de individer som har sysselsättning i de subventionerade företagen hade året före anställningen inkomst från ett annat förvärvsarbete. Störst andel med tidigare förvärvsinkomst återfinns bland personer med sysselsättning i ett ROT-företag. har inget emot hushållsnära tjänster. Det vi vänder oss emot är att dessa tjänster ska subventioneras genom skattesystemet. egen statistik visar tydligt att gruppen höginkomsttagare är överrepresenterad bland dem som använt sig av RUT-subventionerna medan den del av befolkningen som har lägst inkomster knappt återfinns i den statistiken. Det innebär i praktiken att låg- och medelinkomsttagare betalar höginkomsttagarnas städhjälp via skattsedeln. Skattesubventionen är tydligt riktad till den välbeställda målgruppen, som i allt större utsträckning utnyttjar tjänsterna. Det ökar ojämlikheten. Detta är inte bara orimligt och orättfärdigt, det är också ett slöseri med skattebetalarnas pengar. I stället för att skattesubventionera den del av befolkningen som har det bäst ställt skulle pengarna kunna användas i välfärden, genom att man anställer mer personal och stärker bland annat . utreder regeringen såväl en utökning som en utvidgning av systemet. Senast regeringen höjde taket för bedömde regeringen själv i sin konsekvensanalys att den ekonomiska ojämlikheten kommer att öka, som sysselsättningseffekten av reformen bedömdes vara mycket begränsad. Med bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Är det ministerns avsikt att utvidga RUT-avdraget och höja taket i stället för att satsa motsvarande skattemedel på välfärden, och hur motiverar ministern i så fall åtgärderna?
ip · H710309 · 2020-02-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:309 Bidragsbrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) blev det känt att åtal väcks mot den 48-årige man som misstänks ha simulerat en neurologisk sjukdom och lurat till sig av skattebetalarnas pengar från i assistansersättning. Även mannens personliga assistenter åtalades. Enligt uppgifter till har polisen haft hemlig span på mannen , efter tips till . Enligt är det ett av de största bidragsbrott som skett. Bara senare meddelade åklagaren att hen inte väljer att gå vidare i ärendet. Anledningen är att det låga straffvärdet inte kan motivera kostnaden för rättsprocessen. Med anledning av detta vill jag fråga justite- och migrationsminister : När avser ministern att agera för att skärpa straffen för bidragsbrott, för att undvika att en liknande situation uppstår igen? Vilka andra åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att personer som misstänks för grova bidragsbrott inte kommer undan utan rättslig prövning?
ip · H710311 · 2020-02-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:311 Bränsle- och fordonsskatter av (M) till Finansminister (S) är ett land med stora avstånd och med viktiga näringar och arbetstillfällen som ligger långt utanför våra större städer. Sammanhållningen i äventyras nu med skattehöjningar som främst riktas mot dem som bor utanför våra större städer. Den frustration som denna orättvisa politiska kurs ger upphov till hos medborgarna är i stor utsträckning befogad. Regeringen tycks pressa igenom skattehöjning efter skattehöjning utan gedigna konsekvensanalyser om hur dessa bördor påverkar förutsättningarna att leva och verka i hela landet samt förutsättningarna för sysselsättning och tillväxt. ska använda ekonomiska styrmedel för att minska vår påverkan på natur och klimat. Regeringen har höjt bränsleskatten på såväl bensin som diesel vid ett flertal tillfällen. Detta gör att människor som bor utanför storstäderna där kollektivtrafiken är begränsad får kraftigt höjda reskostnader för att transportera sig till jobbet . Detta slår mot sammanhållningen, tillväxten och jobben. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Planerar minister att höja drivmedelsskatterna ytterligare eller kan ministern lova att så ej kommer att ske? Avser ministern att förändra bonus–malus-systemet så att fordonsbeskattningen blir mer kostnadsneutral och baseras på exempelvis tjänstevikt och vägunderhåll?
ip · H710312 · 2020-02-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:312 Statliga bolag och konkurrens av (M) till Näringsminister (S) är ett helsvenskt statligt bolag som ingår i Sveviakoncernen och som verkar på en starkt konkurrensutsatt marknad. Bolaget ägnar sig åt uthyrning av maskiner, verktyg och bilar. På samtliga orter där Arento är verksam finns privata aktörer som tillhandahåller samma tjänster. Statliga hyr drygt 500 personal- och tjänstebilar av bolaget, enligt deras årsredovisning. Arento marknadsför sig som uthyrare av personbilar. En annan produkt som bolaget har i sitt sortiment är jordfräsar. Om dessa skriver man följande: ”Arento har jordfräsar för uthyrning från bland annat . Med Arentos transportpaketerbjudande kör vi ut din jordfräs till rätt plats när du behöver den. När ditt arbete är klart hämtar vi tillbaka den.” Bolaget skriver i sin årsredovisning att man växer kraftigt och tar marknadsandelar. Det man då tar marknadsandelar från är det privata näringslivet. Den självklara frågan är då om det är en statlig angelägenhet att hyra ut jordfräsar och personbilar. Konsekvenserna av bolagets agerande på marknaden är nu att bland annat företag i samma bransch i har konstaterat att man inte kan konkurrera med dumpade priser från staten och man väljer att avveckla delar av den privata uthyrningsverksamheten. Statligt ägda , dotterbolag till entreprenadjätten , skapar hård konkurrens från statligt håll mot företagare inom fordons- och maskinuthyrningsbranschen i . Det anser en entreprenör som driver ett företag som sysslar med uthyrning av personbilar och trafikarbetsplatsmaterial. När Arento etablerade sig i blev företagaren i princip varse de effekter bolaget hade på marknaden. Bland annat knep Arento en stororder som gällde ett fyrtiotal hyrbilar. Skälet till att Arento rodde hem affären var att de erbjöd lägst priser, konstaterar företagen i som har uppmärksammat den statliga osunda konkurrensen på redaktionell plats. Uthyrningsverksamheten görs via lokala depåer på ett fjortontal orter i landet – bland annat , , , och . ”Jag tycker att det är jättekonstigt, att ett statligt bolag kan gå ut och konkurrera och räkna hem affärer på hyrbilar och vägarbetsskyltning. Skulle vi också acceptera att staten öppnar pizzerior och frisörsalonger?” frågar företagaren uppgivet i samma artikel. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka att statliga bolag bidrar till en osund konkurrens? Anser ministern att det är en statlig angelägenhet att exempelvis hyra ut bilar, jordfräsar och handverktyg, och vad tillför staten för kompetens på det här området som inte den privata marknaden kan tillgodose?
ip · H710313 · 2020-02-05 00:00:00 — Interpellation 2019/20:313 Effekter av höjda skatter på transporter av (M) till Finansminister (S) är ett land med stora avstånd med viktiga näringar och arbetstillfällen som ligger långt utanför våra större städer. Sammanhållningen i äventyras nu av skattehöjningar som främst riktas mot dem som bor utanför våra större städer. Den frustration som denna orättvisa politiska kurs ger upphov till hos medborgarna är befogad i stor utsträckning. Regeringen tycks pressa igenom skattehöjning efter skattehöjning utan gedigna konsekvensanalyser om hur dessa bördor påverkar förutsättningarna att leva och verka i hela landet, liksom sysselsättning och tillväxt. ska använda ekonomiska styrmedel för att minska vår påverkan på natur och klimat. Men behöver ta tag i klimatutmaningen där den är som störst – i stället för att pressa igenom symbolpolitiska skattehöjningar som slår hårdast mot landsbygden och dem som bor utanför våra storstadsområden. spås ha lägst tillväxt i hela EU, och arbetslösheten tillhör de högsta i EU. Regeringens ekonomiska politik imponerar inte. Utan krisinsikt fortsätter finansministern dock att pressa igenom nya skattebördor som urholkar förutsättningarna för att vända utvecklingen. Mina frågor till finansminister är följande: Avser ministern att vidta några kompensatoriska åtgärder för att motverka negativa effekter på tillväxten på grund av höjningen av drivmedelsskatterna och införandet av flygskatten? Bedömer ministern att ministerns åtgärder när det gäller skatt på drivmedel, fordon och flyget har påverkat förutsättningarna för tillväxt och högre sysselsättning utanför våra större städer, och i så fall på vilket sätt?
ip · H710314 · 2020-02-06 00:00:00 — Interpellation 2019/20:314 Offentligt stöd till näringslivet av (SD) till Näringsminister (S) Gång efter annan har det framkommit kritik kring hur staten genom olika tillvägagångssätt och med olika motiv riktar statliga medel till alla tänkbara projekt med ett omtvistat resultat. Det rör sig om stöd till företag på landsbygden, stöd till innovation, stöd till export, stöd till hållbarhetssatsningar med mera, med mera. I vissa fall rör det sig säkerligen om välbehövliga och välriktade satsningar. I andra fall handlar det om att staten genom statligt riskkapital konkurrerar ut privat riskkapital och därigenom snedvrider marknaden samt slösar skattemedel utan resultat. När Tillväxtanalys 2015 gjorde en analys av det samlade stödet till näringslivet 2011 kom man fram till att det var hela 22 myndigheter som på olika vis var involverade i administrationen av stöden. En annan studie av Tillväxtanalys slog fast följande rörande två av innovationsmyndigheten stödprogram: ”Analysen indikerar inga statistiskt säkerställda positiva effekter av stöden på antal anställda, arbetskraftsproduktiviteten, andelen högutbildade arbetstagare eller andelen forskare; varken under programmens löptid eller efter att stöden avslutats.” Med det sagt finns det ett behov av att i grunden se över vilket mervärde allt detta faktiskt genererar. En översyn av organisationsstrukturen för statligt riskkapital genomfördes förvisso under föregående mandatperiod genom regeringens proposition 2015/16:110, men effektiviteten i stöden och resultaten av desamma tål att granskas mer i detalj – inte minst då flertalet studier tyder på stor ineffektivitet. Givet näringsministerns portfölj kan det finnas skäl att i denna interpellation huvudsakligen begränsa sig till , som står för av utgiftsområde 24 Näringsliv. Egentligen berör frågan dock fler myndigheter och statsråd, såväl som statliga bolag med mera. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Ämnar ministern och regeringen verka för att kartlägga de offentliga stöden och dessas effektivitet och resultat? Anser ministern att det från regeringens sida finns skäl att minska berörda anslag?
ip · H710315 · 2020-02-07 00:00:00 — Interpellation 2019/20:315 Information om klimatkrisen av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Två av tre svenskar känner oro för klimatförändringarna eftersom de utgör ett reellt hot mot vår säkerhet, frihet och demokrati. Det är en oro som ska tas på största allvar. Om klimatförändringen får fortsätta i nuvarande takt kommer jorden att gå mot en tre- till fyragradig uppvärmning. Det skulle innebära slutet på vår civilisation så som vi känner den. sände staten ut broschyren Om krisen eller kriget kommer till alla svenska hushåll. Syftet var att öka beredskapen för en krissituation. Organisationen har tagit fram ett liknande informationshäfte, När klimatkrisen kommer. Den innehåller väl underbyggd information om klimatkrisen, dess orsaker och, i synnerhet, de drastiska effekter som den kommer att få på vårt samhälle om inte åtgärder skyndsamt vidtas. Extinction Rebellion har delat ut sin broschyr till alla riksdagsledamöter. Men de önskar att den får en bredare spridning än så och har föreslagit att den, eller liknande material, sprids till alla svenska hushåll. Det är en god idé. Vi behöver stärka vår klimatberedskap i alla avseenden. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att ta initiativ till att foldern När klimatkrisen kommer eller liknande informationsmaterial sprids till alla svenska hushåll?
ip · H710316 · 2020-02-07 00:00:00 — Interpellation 2019/20:316 Barn och ungdomar som utsätts för grova brott av (SD) till Statsrådet (S) Jag har tidigare ställt frågan till statsrådet om de rån och grova brott som drabbar barn och ungdomar. Enligt svaret från statsrådet följer regeringen utvecklingen noga, och det är en sak, men vad gör regeringen rent konkret i den här viktiga frågan? I en artikel publicerad i redovisas en skrämmande utveckling av dessa brott. Enligt artikeln är ökningen , där barn rånar andra barn i samma ålderskategori. Våldsbrotten där barn utsätter andra barn är våld mot huvudet, sparkar, slag, pistolhot, bränning med tändare, hot om att döda, hot om att bomba skolan och hugg med kniv, för att nämna några av de exempel som räknades upp i artikeln. Det yngsta barnet som misstänks för våldsbrott är bara ! 52 barn har fått uppsöka sjukvård till följd av det våld de utsatts för. Att de barn som utsätts för den här typen av grovt våld påverkas för resten av livet är ingen överkvalificerad gissning. Att de barn som utsätter andra barn för grova brott riskerar att fastna i den kriminella världen är inte heller en alltför vågad gissning. Andra undersökningar visar tydligt att barn som debuterar tidigt i den kriminella världen ofta fastnar där och utvecklar ett grovt kriminellt beteende. Även om antalet anmälda brott visar en skrämmande utveckling är sannolikt mörkertalet än större. Poliser vittnar om rädslan hos föräldrar till våldsutsatta barn att anmäla eftersom de fruktar ökat hot och våld mot deras barn. En trend i den här våldsspiralen är att förnedra offren, och inte sällan filmas övergreppen, som sedan läggs ut på sociala medier. Utvecklingen är dramatisk och kräver kraftfulla åtgärder från skola, socialtjänst, polis och inte minst regeringen. Situationen är så allvarlig att den kräver kraftfulla insatser här och ! Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stoppa våldsutvecklingen bland barn och ungdomar?
ip · H710317 · 2020-02-07 00:00:00 — Interpellation 2019/20:317 Utvisning på grund av brott av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) dömdes en man för medhjälp till mord till fängelse av . Mannen är medborgare i ett annat land, och åklagaren yrkade därför på utvisning. Mannen har dock vistats i , vilket innebär att det krävs synnerliga skäl för att utvisa honom. Tingsrätten ogillar därför yrkandet om utvisning. Det här problemet är väl känt och förvärrades efter en dom i som kom . Med minsta möjliga marginal, tre röster mot två, beslutade domstolen att inte utvisa en somalisk våldtäktsman. Mannen ansågs ha för starka kopplingar till , trots att han varken hade en egen bostad eller ett arbete i . bedömde också att hotbilden som fanns mot mannen i när han fick uppehållstillstånd i hade förändrats till det bättre. Han hade också tidigare dömts för flera brott i . Skälet var detsamma som för mannen som dömdes för medhjälp till mord i : Mannen hade vistats för länge i , och rätten ansåg inte att det fanns synnerliga skäl för utvisning. Flera liknande exempel finns. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern lägga förslag som förändrar reglerna så att fler som dömts för allvarliga brott kan utvisas från , och när kommer detta i så fall att ske?
ip · H710318 · 2020-02-07 00:00:00 — Interpellation 2019/20:318 Åtgärder för ökat återvändande av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) En person som har fått ett utvisningsbeslut ska lämna , antingen självmant eller genom försorg. Av en artikel i framgår det att hade 17 554 öppna verkställighetsärenden, varav 1 924 var till , 397 till , 222 till och 888 till . Dessa fyra länder pekar gränspolissektionens chef ut som omöjliga att utvisa till med tvång. citeras så här: ”Vår bedömning är att polisen har uttömt möjligheterna till ett icke-frivilligt återvändande till de här länderna. Det är nu en fråga för diplomatin och politiken.” Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Vilka åtgärder vidtar ministern för att i större utsträckning ska kunna utvisa personer med tvång?
ip · H710319 · 2020-02-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:319 Demokratioffensiven av (SD) till Statsrådet (MP) Demokratibiståndet visar magra resultat. Om syftet med januaripartiernas demokratioffensiv varit en omstart, en analys av tidigare misslyckanden och nya metoder hade vi stått bakom den. Tyvärr ser det ut att handla om självberömmelse, humanitär stormaktsretorik och marginellt mer pengar på botten av en redan pengafylld sjö. När regeringen redovisar demokratibiståndet väljer man att slopa det som kallas impact asessment. Vi får exempelvis veta att en insats för valobservatörer ”bidragit till förutsättningar för förbättrade valprocesser”. Det vore fullt möjligt att undersöka huruvida valprocesserna faktiskt blev bättre (diktatorer är ofta skickliga på att kringgå valobservation), men regeringen väljer att inte göra så. Redovisningen innehåller också rena felaktigheter, som att parlamentsstödet till bidragit till ett ”förbud mot barnäktenskap”. Ingen sådan lag har antagits än; förbudet som finns tillkom 2016 genom grundlagstolkning i fallet Loveness Mudzuru vs Minister of . Sida mäter den övergripande utvecklingen genom så kallade så kallade strategimål. Inom kategorin Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer bedömer Sida att ett av tio går i rätt riktning, medan antalet som går i fel riktning ökat kraftigt , som utgifterna har exploderat. Sida kommenterar sambandet med att man inte är ”ansvarig för utvecklingen men att man måste förhålla sig till den”. Januaripartierna undviker både att ställa upp uppföljbara mål, exempelvis att landet x ska förbättra sitt demokratiindex med y punkter, och att göra en tydlig problemanalys. Offensiven innebär inte heller några nya arbetsmetoder, utan är egentligen bara en fortsättning i samma gamla spår. Jag vill därför fråga statsrådet : Varför finns ingen riktig impact asessment av insatserna inom demokratibiståndet? Varför finns ingen övergripande utvärdering om vilken påverkan demokratibiståndet haft på landnivå, det vill säga hur mycket som investerats och hur demokratiindexet för det landet förändrats? Stämmer det att parlamentstödet till resulterat i en ny lag mot barnäktenskap? Innebär demokratioffensiven några nya arbetsmetoder?