ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710399 · 2020-05-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:399 Antalet beredskapsflygplatser av (C) till Infrastrukturminister (S) Klimatförändringarna får stora konsekvenser för hela vårt samhälle, så också för svensk krisberedskap. Stormar, skyfall och höga flöden förväntas öka såväl som torka med vattenbrist och stora skogsbränder som följd. Förutom att bekämpa klimatförändringarnas grundorsaker kommer vi behöva ha en god krisberedskap runt om i landet som kan mildra konsekvenserna av de händelser, exempelvis skogsbränder, som vi ser blir konsekvensen av klimatförändringarna. drabbades av många och omfattande skogsbränder; skogsbränder som gjorde att våra nationella brandsläckningsresurser tog slut. Tack vare samarbetet i EU fick hjälp med brandsläckningsresurser, dels personal men också helikoptrar och brandsläckningsplan. Därefter har den nationella förmågan till flygande brandsläckningsresurser stärkts, vilket vi välkomnar och också tidigt föreslog. Vi lever nu mitt i en pandemi som ställt delar av vårt samhälle på paus. Det kraftigt minskande resandet, globalt och nationellt, har lett till stillastående flygtrafik och till flygplatser runt om i landet som går på knäna. När persontrafiken försvinner riskerar många konkurs, och därmed äventyras förmågan att hjälpa samhället i kris med samhällsviktiga uppdrag, till exempel ambulansflyg, brandbekämpning och försvarsverksamhet. Det här innebär en stor risk för svensk krisberedskap. Skulle skogsbränder upprepa sig är det långt från självklart att flygplatserna skulle klara av att hantera ett ökat behov av flygande brandsläckningsresurser, givet dagens många permitteringar på landets flygplatser. Det skulle riskera försvåra och fördröja brandsläckningsarbetet. Vi kan inte utsätta oss för den risken. pågår en översyn av systemet med beredskapsflygplatser. Ur vårt perspektiv är det av stor vikt att regeringen skyndsamt utökar antalet beredskapsflygplatser. För att säkerställa en jämn beredskap runt om i landet, inte minst i glesbyggda och skogstäta områden, är det viktigt att också kommunala och regionala flygplatser pekas ut som beredskapsflygplatser. Flygplatser är en viktig infrastrukturell förutsättning för en god krisberedskap runt om i landet också i ett större perspektiv. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser regeringen att flygplatser runt om i landet utgör en viktig infrastrukturell förutsättning för en god krisberedskap och förmåga att släcka stora bränder med flygande brandsläckningsresurser och i så fall, avser regeringen att utöka antalet beredskapsflygplatser? Vilken är regeringens plan för att flygplatser ska kunna fortsätta ha öppet i ljuset av pandemin för att kunna säkerställa en god beredskap och ett likvärdigt skydd i hela landet?
ip · H710400 · 2020-05-14 00:00:00 — Interpellation 2019/20:400 Den nationella infrastrukturplanen av (KD) till Infrastrukturminister (S) Den nationella planen för transportinfrastrukturen har uppdaterats . I informationsmaterial framgår också att den nationella planen uppdateras i fyraårscykler och sträcker sig av . Den gällande planen omfattar perioden –2029. Om fyraårscykeln skulle fortsätta borde arbetet med planen –2033 ha inletts genom att regeringen hade gett och de regionala planupprättarna ett direktiv om inriktningsplanering. Detta har emellertid inte skett, och befinner vi oss . transportinfrastruktur står inför viktiga vägval som behöver adresseras genom en infrastrukturproposition , följt av en ny nationell plan. Frågor som behöver svar är exempelvis hur regeringen ser på möjligheterna att tillföra ytterligare finansiering –2029 utöver gällande plan, samt inriktningen på nyinvesteringar i järnväg. Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga och en interpellation till infrastrukturminister om när regeringen avser att ta initiativ till att uppdatera den nationella planen för transportinfrastrukturen. Svaret båda gångerna har varit att arbetet med kommande nationell infrastrukturplanering bereds inom . Det har gått ytterligare det senaste mycket knapphändiga svaret. bör fler viktiga vägval göras vad gäller stora infrastrukturinvesteringar i . Det gäller bland annat järnvägsförbindelserna –och –. Det gäller planering för en ny fast förbindelse över . Det gäller eventuell elektrifiering av vägnätet. Det gäller Östlig förbindelse i . Det gäller också andra viktiga frågeställningar, där en transparent planeringsprocess är önskvärd och där bör fatta beslut . Det är otillfredsställande om regeringen bereder infrastrukturplaneringen internt i i stället för genom formella direktiv till ansvariga myndigheter. Det behövs tydliga besked om regeringens viljeinriktning samt ett seriöst planeringsarbete inom myndigheterna med syftet att ska kunna fatta välinformerade beslut om de viktiga infrastrukturpolitiska vägval som vårt land står inför. Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister : När avser ministern att ge besked om inriktningen för infrastrukturplaneringen? Avser ministern att låta ta ställning till infrastrukturplaneringen i form av en proposition ?
ip · H710402 · 2020-05-14 00:00:00 — Interpellation 2019/20:402 Klimatkrav på flyget av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) En kris är som bekant också en möjlighet. vilar en stor del av möjligheten i att utforma olika stödpaket på ett sätt som gör att de som de värnar en viktig verksamhet också bidrar till en snabbare omställning mot ett hållbart samhälle. Som bekant fortsätter klimatkrisen, och agerar vi inte nu för minskade utsläpp lämnar vi över en sargad värld till våra barn och barnbarn. Ett av regeringens första ekonomiska stödpaket var utlovandet av till flygsektorn, varav 1,5 miljarder till SAS. För att ta emot detta stöd ställdes inga krav på motprestationer i form av minskade utsläpp. I har regeringen utlovat motsvarande i stöd till . Där har regeringen ställt krav på minskade utsläpp samt att flygbolaget inte får trafikera kortare flygsträckor där det i stället går att ta tåget. I resonerar miljö- och klimatminister (MP) kring att ställa klimatkrav på det ekonomiska stödet till flygsektorn. Vid frågestund diskuterades frågan igen, och miljö- och klimatministern svarade att eventuella klimatkrav på flyget kommer att lyftas i händelse av nya ekonomiska stöd till flygsektorn. Ministern sa också att när staten utlovar krediter till flygbranschen förväntar hon sig att branschen ska ställa om till de beslutade klimatmålen. saknar dock flygsektorn tydlig målstyrning. Även regeringen konstaterar i proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan(s.112): ”Utrikes flyg och utrikes sjöfart omfattas inte av nettonollmålet till 2045. I etappmålet för transportsektorn till 2030 ingår inrikes sjöfart men varken utrikes sjöfart eller något flyg överhuvudtaget. För att komplettera dagens mål, så att inte viktiga utsläppskällor står utan tillräcklig styrning, bör därför Miljömålsberedningen ta fram mål för åtminstone flygets klimatpåverkan och bereda möjligheten till mål även för sjöfarten. Detta ger en större tydlighet och långsiktighet i klimatarbetet, vilket är viktigt bl.a. för att nödvändiga investeringsbeslut ska komma till stånd.” Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka nya miljö- och klimatkrav kan bli aktuella att ställa på flygbranschen för att den ska kunna uppbära nya ekonomiska stöd? På vilket sätt kommer ministern och regeringen att följa upp att flygbranschen lever upp till de klimatförväntningar som ministern gett uttryck för gällande det utlovade ekonomiska stödet? När bedömer ministern att förslag på mål för flygets klimatpåverkan kan läggas fram för för att uppnå tillräcklig styrning av denna viktiga utsläppskälla?
ip · H710403 · 2020-05-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:403 En grön återstart av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Coronakrisen slår hårt mot hela samhället. Det är därför viktigt att vi gör vad vi kan för att lindra konsekvenserna av detta. Men som den här krisen pågår har vi befunnit oss i en klimatkris. Minskar vi inte snabbt våra utsläpp kan stora delar av världen bli obeboeliga. Hur kan de enorma resurser som samhället mobiliserar användas för att underlätta omställningen mot en hållbar ekonomi och fossilfri framtid? Den frågan tar upp i och uppmanar regeringen att återhämtningspolitiken post-corona blir förenlig med klimatmål. Regeringen har beslutat om ca i ökade utgifter med anledning av coronakrisen. Därtill har ställt ut krediter på . Till stor del är det viktiga satsningar som gjorts för att trygga offentlig verksamhet, företag och jobb. Men har regeringen inte ställt några krav på att insatserna ska bidra till minskade utsläpp. Det är märkligt med tanke på regeringens höga profil i klimatfrågan. En kris är också en möjlighet. vilar en stor del av möjligheten i att utforma olika stödpaket på ett sätt så att de värnar viktig verksamhet och bidrar till en snabbare omställning av samhället. inrättades i och med det klimatpolitiska ramverket som trädde i kraft . Syftet är att alla politikområden ska verka för att våra klimatmål nås. I det klimatpolitiska ramverket finns bland annat målet om nettonollutsläpp i och att transportsektorns utsläpp ska minskas med till 2030. kommer att granska regeringens politik så att post-coronaåtgärderna blir förenliga med dessa målsättningar. Det är mycket välkommet. Med tanke på att miljö- och klimatminister (MP) vid ett flertal tillfällen torgfört att hon vill ställa klimatkrav på coronastödpaketen (bland annat i ) är det hög tid att regeringen beskriver vilka konkreta åtgärder man kommer att vidta för att beslutade och kommande stödpaket kommer att verka för att våra klimatmål nås. Klimatkrisen väntar inte. Agerar vi inte nu för minskade utsläpp lämnar vi över en sargad värld till våra barn och barnbarn. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka konkreta åtgärder kommer ministern att vidta för att coronastödinsatserna ska bidra till att klimatmål uppnås?
ip · H710404 · 2020-05-20 00:00:00 — Interpellation 2019/20:404 Bostadskrisen i av (KD) till Statsrådet (MP) Fram behöver det byggas i genomsnitt 64 000 bostäder i . Det är en siffra som har kommit fram till när de har räknat på byggnadsbehovet nationellt och regionalt . Bostadsbyggandet ska kompensera för bostadsbristen som har men också gå befolkningsutvecklingen till mötes. Om skulle ha en hög migration skrivs det genomsnittliga behovet i stället till 73 000 bostäder . På en pressträff berättade bland annat att 41 000 nya bostäder väntas byggas . Det lät som att statsrådet kände sig nöjd med den siffran. Det är klart lägre än behovet och även lägre än prognosen som gjorde , nämligen 50 000. Det duger inte. Jag brukar tala om att det råder en bostadskris, inte bostadsbrist, i . Det gör jag för att det faktiska byggandet varit lägre än det behov som finns. Byggandet av bostadsrätter minskar. Byggandet av småhus minskar. Även byggandet av hyresrätter minskar, trots regeringens riktade subventioner för att öka den upplåtelseformen. anser att det är hög tid att bostadsintresset uppvärderas i . Politiken måste ta ett fastare tag om bostadsbyggandet. Vi anser att regeringen bör sätta ett mål i faktiska tal för bostadsbyggandet. är prognoser det bästa mått som går att hitta, men när det faktiska byggandet kraftigt understiger behovet bör en regering ta till sig det och presentera åtgärder för att öka byggandet. Med ett nationellt mål för bostadsbyggandet kan ett tydligt arbete för att nå det sättas igång och förslag som syftar till att målet uppnås tas fram. I de fall byggandet inte når upp till målet kan det också utvärderas varför det inte har byggts tillräckligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att bostadsbyggandet i är på en tillfredställande nivå eller har regeringen för avsikt att vidta åtgärder för att det ska öka? Hur ser statsrådet på att regeringen sätter ett nationellt mål för bostadsbyggandet i faktiska tal och kommer ett sådan mål att införas?
ip · H710405 · 2020-05-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:405 Åtgärder för företag och konsumenter vid inställda resor med anledning av coronakrisen av (SD) till Statsrådet (S) Resebranschen är under enormt tryck på grund av effekterna av coronapandemin. , , har avrått från alla icke nödvändiga resor från , och denna avrådan gäller för tillfället fram till och med . Det innebär att så gott som alla resor utomlands är eller kommer att bli inställda. Även inrikesresor är påverkade. Ungefär 1 miljon svenskar är drabbade, och omsättningen för det resande som inte kommer att bli av motsvarar minst 6 miljarder, enligt branschen. Detta är naturligtvis ett hårt slag för alla reseföretag. Enligt de förordningar som reglerar resor har konsumenten alltid rätt till återbetalning av kostnaden för sin resa om den blir inställd, oavsett anledning, inom 7–. För paketresebranschen är detta en tuff, för att inte säga omöjlig, situation då de i sin tur måste få pengar tillbaka för delbokningar hos olika företag, nationellt och internationellt. På grund av det rådande läget har gått fram med en rekommendation kring att så kallade vouchrar skulle kunna ersätta återbetalningar tillfälligt just för att rädda kvar bolagen. Dock gäller lagen alltjämt, och den konsument som vill ha pengarna tillbaka kan vända sig till . Trycket på myndigheten var redan före krisen hård och har ökat ytterligare, troligtvis också med ökade kostnader och längre handläggningstider som följd. Statsrådet har svarat undertecknad på en skriftlig fråga att regeringen har vidtagit en rad åtgärder som syftar till att mildra konsekvenserna för företagen. En del av dessa åtgärder har, i min mening, varit för små och kommit , medan övriga inte träffat rätt. I stort är det dock bra att regeringen vidtar åtgärder för att hjälpa företagen, men det är uppenbarligen inte tillräckligt. Resebranschen har fastnat i ett moment 22, där man kan välja att antingen bryta mot lagen eller relativt snabbt gå i konkurs, med följden att konsumenternas rätt till återbetalning går förlorad. Uppdraget som Kammarkollegiet fått om att informera om under vilka villkor vouchrar och liknande värdebevis kan omfattas av resegarantin ska vara redovisat . Detta uppdrag tar sikte på vad som händer om arrangören hamnar i insolvens. Krisen är dock akut, och för att undvika att företagen försätts i konkurs behöver åtgärder sättas in omgående. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att komma till rätta med problemen för företag och konsumenter gällande inställda resor i coronapandemins spår?
ip · H710407 · 2020-05-25 00:00:00 — Interpellation 2019/20:407 Prioritering av elever vid skolval av (SD) till Utbildningsminister (S) har med bestörtning tagit del av den mediala rapporteringen om att nyanlända givits förtur framför svenska elever i skolvalet i . Förtvivlade föräldrar och elever känner en frustration och maktlöshet över den orättvisa som de nu upplever. Nioåringar som separeras från sina klasskompisar och tvingas resa genom kommunen till sin skola. Det är en oacceptabel situation. Bakgrunden i sammanhanget är att en vänsterkoalition beståendes av Socialdemokraterna, och i grundskolenämnd fattade ett beslut . I beslutet fastställde man en prioritetsordning som stipulerar att nyanlända elever i första hand har förtur, i händelse av att antalet ansökningar på den önskade skolenheten överskrider tillgången. Efter maktskiftet i valet gäller prioritetsordningen fortsättningsvis. En enig nämnd ställer sig bakom en utvärdering av skolvalet där det konstateras att grundskoleförvaltningen inte avser att göra några förändringar av rådande ordning. fattar beslut i ett överklagande av skolplacering och riktar skarp kritik mot grundskolenämnd och hänvisar till ett beslut i , där det fastslås att urvalet till skolan ska ske på ett ”objektivt, sakligt och icke-diskriminade sätt”. konstaterar vidare att ”nyanländ elev” inte är en saklig urvalsgrund. Utöver att prioritetsordningen är utformad på en oacceptabel moralisk grund finns alltså en juridisk ambivalens som gör att prioritetsordningen kan ifrågasättas även på sina legala grunder. finner det därför anmärkningsvärt att regeringen passivt ser på medan såväl grundskolenämnden som grundskoleförvaltningen bryter mot likställighetsprincipen. Efter att konstaterat att ”nyanländ elev” inte är en saklig urvalsgrund är det inte längre enbart ett odiskutabelt juridiskt övertramp utan också ett övergrepp på de grundläggande demokratiska fundament om likhet inför lagen som är byggt på. Vår bestämda uppfattning är att man frångår denna demokratiska princip när urvalskriterier baseras på en diskriminerade grund. Denna kontext blir än mer allvarlig mot bakgrund av det handlar om barn. Barn som riskerar att bli tvångsplacerade på en annan skola bara på grund av att de är svenskar. I artikel 2 och 3 fastslås att alla barn är lika mycket värda, att ingen får diskrimineras och att alla beslut ska tas med barnets bästa i beaktande. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister följande: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att ska leva upp till ? Avser ministern vidta åtgärder för att ändra lagen för att nyanlända elever inte ska ges förtur till utbildningsplatser på bekostnad av svenska elever?
ip · H710408 · 2020-05-27 00:00:00 — Interpellation 2019/20:408 Campus framtid av (C) till Statsrådet (S) utreder just nu Restaurang- och hotellhögskolan i , dess verksamheten samt lokalisering. En mängd faktorer ligger enligt universitetsledningen bakom utredningen, som säger sig vilja utveckla Campus , inte avveckla. Att sprida statliga verksamheter i landet bidrar till att flytta makt och möjligheter närmare människor. och Transportstyrelsen är två myndigheter som utlokaliserats till med goda resultat. På samma sätt sprids delaktighet och inflytande när högre utbildning förläggs på orter utanför storstad. kommun har tappat befolkning och utvecklingskraft , och för att vända utvecklingen skapades en strategi i samverkan med högskolan i . Restauranghögskolan bildades, och placeringen i har i mycket stark grad bidragit till den lokala utvecklingen liksom besöksnäringen i allmänhet. Restaurangutbildningen i blev kroppspulsådern i bygden. Ett unikt ställningstagande gjordes av staten för att säkra upp att den regionala satsning som gjordes för Bergslagen och skulle bestå. Restaurangutbildningarna förstärktes med ett regleringsbrev där regeringen fastslog att ska driva utbildning i just – . Självklart ska utreda förutsättningar och kvalitet när det gäller utbildning och forskning. Även vid Campus . Det är nödvändigt för att resultatet ska komma medborgare och näringsliv till nytta. Jag menar dock att verksamheten inte per automatik förbättras genom placering på annan ort. Snarare har det att göra med ambition, helhetssyn och en stor portion vilja och övertygelse. Besöksnäringen har, före Campus , inte haft en akademisk tradition i . Varumärket har bidragit till att sätta måltiden, värdskap samt hållbarhet på kartan. behöver näringen mer än någonsin både utbildning och forskning. I dagens regionala samhällsplanering pekas ett fyrpoligt kraftfält ut, där näringsliv, offentlig sektor, akademi och det civila samhället kuggar i varandra. Jag menar att det ligger i ansvar att främja lokal utveckling och därmed också se på samtliga effekter av en omlokalisering av Campus . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att Campus verksamhet är ett nav för besöksnäring, måltidsutbildning, hållbarhet och företagsamhet som bör bevaras i ? Om så är fallet, vad avser statsrådet att göra för att säkra upp Campus ?
ip · H710409 · 2020-05-29 00:00:00 — Interpellation 2019/20:409 Åtgärder mot förlust av sjukpenning i coronatider av (S) till Statsrådet (S) Oron när operationen skjuts är svår att ta in. Känslan att nu kan vad som helst hända. Tankarna som far genom huvudet. ”Kommer jag att bli ännu sjukare nu?” Ovissheten drabbar tusentals människor i vårt land. Coronakrisen sätter ljuset på de problem som finns i sjukförsäkringen. När operationer ställs in och vårdskulden växer hamnar väldigt många människor inte bara i en svår hälsosituation; det kan också snabbt bli en fråga om ekonomisk trygghet. I dagens sjukförsäkring styr 180-dagarsprövningen om du fortsatt ska anses vara sjuk eller om du ska prövas mot ett så kallat ”vanligt förekommande arbete” på hela arbetsmarknaden. Vanligtvis anses en planerad operation ge rätt till undantag och därmed sjukpenning med fortsatt fokus på rehabilitering. Redan före krisen tillsatte regeringen en utredning för att förbättra sjukförsäkringen. Den så kallade rehabiliteringskedjans 180-dagarsprövning, som ovan beskrivs, upplevs av väldigt många som svårbegriplig, och besluten är därmed inte rättssäkra. blottläggs revorna i systemet, och som tiotusentals operationer ställs in riskerar alltså dessa personer sin privatekonomi och sin trygghet. Som en del av coronainsatserna har gjort en rättslig bedömning vilken ger sjuka som drabbas av inställda operationer rätt till fortsatt sjukpenning. Problemet är att denna tolkning upphör att gälla . Att vi skulle vara igenom krisen eller att den växande vårdskulden plötsligt skulle gå upp i rök är svårt att tro. Det krävs således nya insatser för att säkerställa att ingen sjuk som drabbas av inställd operation eller annan planerad åtgärd tappar sin ekonomiska trygghet. Det är inte någon enskilds fel – det är krisens fel att vi har hamnat i den här situationen. Ministern har tidigare aviserat att sjukförsäkringen behöver uppdateras och utvecklas. När man blir svårt sjuk eller drabbas av en olycka som gör att det tar tid att bli frisk eller återkomma i arbete är det orimligt att kantiga regelverk kastar ut människor i ekonomisk otrygghet. Antalet avslag i sjukpenningen ökar, men vet vi att många tvingas till sämre ekonomisk standard och att flera återkommer i sjukskrivning . Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet : Vad händer när vårdköerna kvarstår och många riskerar att bli av med sjukpenningen? På vilket sätt arbetar statsrådet och regeringen för att säkerställa att sjukförsäkringen kan uppfattas som både mer rättssäker och mer begriplig? Hur vill statsrådet och regeringen utveckla sjukförsäkringen så att människor kan fokusera på att bli friska och återställda utan att oroas över att hamna i ekonomisk utsatthet?