ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H81038 · 2020-10-05 00:00:00 — Interpellation 2020/21:38 Kostnader och tidsram för införandet av ERTMS i av (SD) till Infrastrukturminister (S) deltog företrädare för kollektivtrafikföretagens branschföreningar på trafikutskottets möte för att informera om läget för kollektivtrafiken under och efter den pågående coronakrisen. Det framgick att kollektivtrafiken upplever stora ekonomiska och bemanningsmässiga problem till följd av begränsningarna i resandet under coronakrisen. Under den aktuella dragningen framförde , näringspolitisk chef för , att det är olyckligt att tågbolagen under sådana omständigheter förväntas göra stora investeringar för att anpassa sina lok till EU:s nya signalsystem ERTMS. Detta system har vid införandet dragits med stora tekniska problem, vilket på lett till mängder av inställda och försenade tåg. är heller inte färdigt med att testa den nya tekniken. Flera av partier, däribland , har därför krävt att man skjuter fram införandet av ERTMS till dess att kan påvisa att en implementering kan ske utan risk för stora driftsstörningar. För branschens operatörer är ERTMS ett kostsamt projekt. För varje fordon som ska utrustas med ERTMS kostar det i genomsnitt ca 10 miljoner för pilotinstallation och därefter drygt 3 miljoner för serieinstallation. Det är en kostnad som operatörerna tvingas ta på sig men som man inte ser någon egen av. Det kan tyckas att en kostnad på 3 miljoner per lok är en liten kostnad, men då måste man beakta att det finns hundratals fordon som ska ombordutrustas. har runt 400 lok som måste utrustas med den nya tekniken. Om vi därtill lägger själva verkstadsjobbet som måste utföras så talar vi om ett par dagars arbete per lok, och det inom en bransch som upplever bemanningsproblem. Vissa äldre lok saknar dessutom dokumentation vilket försvårar och fördröjer installationsarbetet. Branschen lider av brist på personal och resurser. Enligt på Tågföretagen kommer varken de kommersiella eller de regionala trafikbolagen att hinna utrusta sina tåg , då det är meningen att ERTMS-tekniken ska vara fullt införd. Ett för tidigt införande av ERTMS-systemet riskerar att få till följd att det uppstår fordonsbrist och driftsstörningar i stora delar av järnvägsnätet. Detta beror på att tåg som inte är utrustade med ERTMS-tekniken inte kan köra på ERTMS-utrustade sträckor. Införandet av ERTMS-systemet i landet måste därför föregås av en noggrann planering och koordinering, med robusta backup-lösningar som kan hantera eventuella komplikationer som uppstår. Att i ett tidigt skede implementera ERTMS på stambanorna är med kända faktorer förenat med en uppenbar risk för såväl stora driftsstörningar som fordonsbrist. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till infrastrukturminister : Hur avser ministern att agera för att säkerställa att utbyggnaden av ERTMS-systemet inte görs så tidigt och på ett sådant sätt att vi får allvarliga driftsstörningar i det svenska järnvägsnätet? Kommer regeringen att ompröva sitt ställningstagande att inte stödja tågbranschen i arbetet med att ombordutrusta fordon med ERTMS?
ip · H81039 · 2020-10-05 00:00:00 — Interpellation 2020/21:39 Misstänkta oegentligheter vid av (KD) till Miljö- och klimatminister (MP) , , är en svensk expertmyndighet under , med uppgift att ta fram prognoser för väder, vind, vatten samt klimatet och miljöverksamheten. Myndigheten finansieras till stor del av statligt stöd. får man i statligt anslag. avslöjade DN att sålt ut den del av myndighetens verksamhet som säljer prognoser till internationell sjöfart, till en före detta chef för denna verksamhet – utan oberoende värdering. SMHI-chefen startade bolaget , samma månad som han sa upp sig från , och hans nystartade bolag fick köpa verksamheten från för . Detta skedde trots att enheten, som har ett fyrtiotal rederier som kunder i och , genererar intäkter på 43–. Enheten har funnits . Försäljningen har lett till att har begärt extra i anslag från regeringen för att täcka kostnaderna för att lägga ned enheten. Affären genomfördes utan budgivning och utan extern värdering, trots att det enligt finns flera andra tänkbara intressenter, både i och utomlands. Affären är anmäld till eftersom man menar att gjort denna affär utan insyn, i brist på konkurrens och till underpris. Händelsen är också både polisanmäld och anmäld till JO. , jurist på , säger att kan ha sålt till underpris, vilket i så fall räknas som olagligt statsstöd. Om kommer fram till att brutit mot lagen måste återkräva stödet från köparen. , professor i förvaltningsrätt vid , uppger för DN att har misslyckats med att genomföra försäljningen på ett affärsmässigt sätt. Affären på har väckt frågor om korruption inom statliga myndigheter. Finns det fler exempel på misstänkt korruption och liknande olämpligt beteende vid de myndigheter som lyder under ? Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Har ministern vidtagit åtgärder för riktlinjer till de myndigheter som lyder under , när det gäller frågan om att knoppa av verksamhet och sälja till före detta chefer? Finns det riktlinjer i fråga om försäljningsprocesser och transparens? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stävja korruption och liknande olämpligt beteende vid de myndigheter som lyder under ?
ip · H81042 · 2020-10-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:42 Unga personers möjlighet att köpa bostad av (SD) till Statsrådet (MP) Unga vuxna är en grupp som upplever stora svårigheter att kunna ta sig in på bostadsmarknaden. I många fall är väntetiderna för hyresrättskontrakt långa, framför allt i storstäderna, och det gäller både bostadskön för allmännyttan och de privata bostadsköerna. Det behövs en mångfald av boendeformer som unga kan efterfråga. Det behöver därför tas fram nya åtgärder som gör att även unga personer har möjlighet att köpa en bostad. På så sätt hänvisas de inte till att endast konkurrera om bostäder inom hyresrättsbeståndet. Den negativa effekt som uppstår för gruppen unga vuxna på grund av svårigheterna att kunna finansiera ett ägt boende är att allt fler bor kvar hemma. Detta är inte gynnsamt för samhället i stort, då det minskar flexibiliteten för delar av arbetskraften, vilket i sin tur skapar onödiga obalanser på arbetsmarknaden. Detta eftersom färre personer ur arbetskraften har möjlighet att efterfråga ett ägt boende. Kraven på kontantinsats, bolånetak och skärpta amorteringskrav fungerar som en (för) hög tröskel för många. Stora grupper unga har på grund av detta inte möjlighet att köpa en bostadsrätt eller ett egnahem. Detta trots att man kanske har en fast anställning med relativt god lön. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet och regeringen agera till förmån för den stora gruppen unga personer som står utanför bostadsmarknaden?
ip · H81043 · 2020-10-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:43 Polisers trygghet och ekonomiska villkor av (SD) till Statsrådet (S) Gängkriminaliteten utgör ett hot både mot samhället och mot dem som har till uppgift att lagföra kriminella. Dåliga löner, dåliga arbetsvillkor och en alltmer otrygg tillvaro att jobba i har lett till att allt färre poliser arbetar i yttre tjänst. På grund av den rådande situationen med den ökande grova kriminaliteten behöver mer än någonsin fler poliser för att upprätthålla lag och ordning. Prio ett är att det måste bli fler poliser för att få stopp på den här utvecklingen och för att bättre kunna bekämpa den här typen av kriminalitet. För att lyckas med det behöver uppvärderingen av polisyrket fortsätta, främst i form av högre löner så att fler stannar i yrket, fler lockas tillbaka och fler väljer att studera till polis. Om även skulle tillskjutas medel för att kunna anställa till exempel administratörer som avlastar poliser från deras administrativa börda skulle mycket polistid kunna frigöras och stärka brottsbekämpningen. har föreslagit särskilda lönesatsningar för poliser med extra . Men trots den rådande bristen på poliser har regeringen och andra partier röstat nej till detta förslag. föreslår även i årets budget en betald polisutbildning. Trots en ökad ambition med fler platser gapar platserna på polisutbildningen tomma. För få kvalificerade sökande anser att polisyrket är tillräckligt tilltalande, och många som skulle kunna söka har inte möjlighet att mitt i livet, med hus och familj, pausa allt och ta begränsade studielån. För att fullfölja ambitionen med fler poliser krävs både högre lön vid anställning och en möjlighet att faktiskt genomföra utbildningen. Men polisyrket lider av mycket mer än en historiskt dålig löneutveckling. Inte minst när det kommer till polisers trygghet. har gjort en undersökning som visar på att hot och våld har blivit allt vanligare , att våldet är mer utstuderat och att nästan var tionde polis uppger att deras yrke varit orsak till att närstående hotats. Polisers trygghet behöver sättas minst lika högt på den politiska agendan som målet om att det ska bli fler poliser. Regeringen har lagt fram proposition 2019/20:186 om förstärkt medarbetarskydd för polisanställda. I den föreslås vissa förbättringar, men det är långt från tillräckligt. har tidigare föreslagit förenklingar för polis att bära vapen utanför tjänsten, få skyddade uppgifter och vara anonyma i utredningar och rapporter som rör organiserad kriminalitet. Regeringen och dess företrädare i har inte sett behov av sådana åtgärder för polisers trygghet. Frågan kvarstår om detta alltjämt, med tanke på den utveckling vi nu ser, är regeringens ståndpunkt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Är statsrådet beredd att stödja en särskild lönesatsning för att förbättra polisernas villkor? Är statsrådet öppen för en betald polisutbildning, i syfte att fylla platserna på utbildningen med kvalificerade sökande? Vilka ytterligare åtgärder är statsrådet och regeringen villiga att vidta för att öka polisers trygghet?
ip · H81044 · 2020-10-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:44 politiska fångar av (V) till Utrikesminister (S) ställde jag frågan till utrikesminister om kommer att ta upp frågan med om att frige de politiska fångarna, speciellt med tanke på coronapandemin och de prekära förutsättningar som finns i fängelserna för att skydda sig mot den. Svaret blev bland annat att är en demokratisk rättsstat och att regeringen förväntar sig att oberoende rättsväsen undersöker de anklagelser om kränkningar som framkommit. Regeringen förväntar sig att rättsväsendet undersöker huruvida de personer som frihetsberövats i samband med demonstrationerna anhölls i enlighet med lagen samt att förhållandena på fängelser är adekvata, vilket inkluderar att de intagna har tillgång till sjukvård under den pågående coronapandemin. Jag blev förvånad över svaret, då vi kan konstatera att frihetsberövat sociala ledare på ett rättsosäkert sätt. 18.10 har lämnat en rapport som påvisar situationen för de fängslade barnen under det sociala upproret. Det nationella mänskliga rättighetsinstitutet (INDH) rapporterade att bland de mer än 10 000 fångarna fanns det 1 133 barn och ungdomar som hindrats från att släppas. , publicerad , visar att siffran för verifierade arresteringar på polisstationerna är 10 365 personer, uppdelade i 7 490 män, 1 603 kvinnor och 1 249 barn och ungdomar. I rapporten benämns barnen från Mapuchesamhällena som extra utsatta på grund av rasism och förföljelse. Som slutsats rekommenderas frigivningen av alla barn som fängslats till följd av det sociala upproret. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer att ta upp frågan med och kräva frigivning av de politiska fångarna, speciellt med tanke på att coronaviruset nu sprider sig i fängelser? Kommer att kräva att respekterar FN:s konvention om barnens rättigheter genom att släppa fängslade barn och ge dem upprättelse?
ip · H81045 · 2020-10-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:45 Utredning av möjlighet till bosparkassor av (C) till Finansminister (S) Bristen på bostäder i är väl känd. Det märks inte minst på de orimligt långa köerna till hyresrätter, men det råder också en bristande rörlighet som leder till att bostadsbeståndet inte utnyttjas optimalt. I en undersökning som gjordes av Byggföretagen beskriver unga mellan just bostadsbristen som ett större problem än kriminalitet och integration. I samma undersökning framgår att nio av tio vill bo i en villa, ett radhus, eller en bostadsrätt . är det väl känt att de rådande kreditrestriktionerna, med bolånetak och dubbla amorteringskrav, gör det mycket svårt och i vissa fall omöjligt att köpa en bostad. Bausparmodellen är en sparform med rötterna i som används framgångsrikt i stora delar av , däribland i länder som , och . Detta bosparande är anpassat för låg- och medelinkomsttagare och skulle ganska snabbt kunna introduceras i . Men det krävs vissa lagändringar för att införa en sparform där den egna bostaden är det enda ändamålet. Med den sparmodell som är vanlig inom Bausparmodellen kan man inom exempelvis inom loppet av spara . Genom att följa sin sparplan får man rätt att låna motsvarande summa från den bosparkassa där man placerat sitt sparande. Låneräntan är förutbestämd vid sparstarten, och amorteringsfasen till bosparkassan är lika lång som sparfasen. Den som avstår från att använda sparandet till en bostad mister rätten att få ett Bausparlån; skyldigheten att amortera kvarstår dock. Systemet ger även möjligheter att gynna utsatta grupper, vilket sänker trösklarna till bostadsmarknaden för hushåll som annars inte skulle kunna äga sin bostad. Ett ökat sparande för bostadsändamål torde dessutom ha goda statsfinansiella effekter. Enligt min uppfattning är Bausparmodellen mycket intressant, och regeringen bör ta initiativ till att utreda hur den bäst bör implementeras i . Min fråga till finansminister blir därför: Givet de långa bostadsköerna och behovet av fler bostäder, är ministern beredd att utreda förutsättningar, legala och ekonomiska, för att introducera ett bosparande enligt Bausparmodellen i ?
ip · H81046 · 2020-10-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:46 Vardagsbrottslighet och otrygghet av (M) till Statsrådet (S) I i kommun har man problem med en återkommande brottslighet. Det handlar om inbrott i och stölder ur bilar. Personer som kör bilar som är avställda och som är uppenbart drogpåverkade. Detta sker om och om igen. Företag får sina fordon återkommande ”slangade” på diesel utan att det leder till att någon fälls för stölderna. Invånarna har organiserat sig i en byajakt för att på egen hand kunna övervaka sina egendomar och områdena runt byarna. Man har skapat sms-grupper för att varna varandra när man ser att någonting verkar avvika från det normala. har problemet eskalerat, och man har haft möten med såväl åklagare som polis, men på grund av polisbristen i får man inte den hjälp som anser att man behöver. Vid ett av mötena hade också företrädare för rättsväsendet efterlyst bättre möjligheter från lagstiftaren att beslagta fordonen för dem som återkommande kör bil drogpåverkade samt möjligheter till längre straff för dem som återkommande begår inbrott och stölder. Den återkommande vardagsbrottsligheten där invånare i byarna runt och i övriga inte får den hjälp som de behöver av rättsväsendet är mer än frustrerande för de boende. En pensionerad polis som varit verksam i under hela sin yrkeskarriär berättade att man har väsentligt färre poliser i sett , vilket naturligtvis leder till en sämre möjlighet för polisen att ingripa mot och förebygga brott. fanns det ingen polispatrull att skicka till en incident där en person hade blivit knivhotad i samband med ett pågående inbrott. Personer som ringer 114 14 får stå i timslånga telefonköer för att komma fram till polisen. Mina frågor till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet att vidta för förebyggande åtgärder så att vardagsbrottsligheten minskar för dem som bor utanför våra tätorter? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder så att antalet poliser i yttre tjänst ökar även i ? Vilka andra åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka tryggheten för invånare som bor i områden där polistätheten är låg?
ip · H81047 · 2020-10-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:47 Extratjänster av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) ”Extratjänster” är subventionerade anställningar, primärt riktade mot offentlig sektor. Den ursprungliga tanken var att långtidsarbetslösa och personer med särskilt behov av stöd ska få en väg in i arbetslivet genom meningsfulla aktiviteter. återfanns ca 8 300 personer i åtgärden i riket. är födda utanför , enligt Arbetsförmedlingens verksamhetsstatistik. får ett osubventionerat arbete efter avslutad insats. Deltagare får en ersättning i nivå med avtalsenlig lön: i till exempel en ersättning om ca . satsar regeringen ytterligare för att bygga ut åtgärden ytterligare. Kritiken växer nu mot åtgärden. I kommun ersätts upphandlade företag inom parkförvaltning av ”extratjänster”. I kommun används åtgärden uttalat för att vältra över kostnader för kommunalt försörjningsstöd på staten. I en debatt i menar ansvarigt kommunalråd () att extratjänster används för att skicka över notan för kommunalt försörjningsstöd på skattebetalarna. I debatten sa ansvarigt kommunalråd att ”sparar” ca i minskade utbetalningar av försörjningsstöd ur den kommunala budgeten. Mediegranskningar gör gällande att deltagare i såväl som kommun utför ”pysselsättning” . Rapporten från visar att av alla extratjänster –2019 övergick i en osubventionerad anställning . Den statsfinansiella kostnaden av extratjänster (obeaktat eventuella undanträngningseffekter) uppgår därmed till mer än per jobb, har en professor vid räknat ut och redovisat på SvD:s debattsida. Mina frågor till arbetsmarknadsminister är: Hur kan ministern förtydliga intentionen med åtgärden extratjänster? Har ministern gjort någon mer ingående analys av de samhällsekonomiska vinsterna och andra fördelar med extratjänsterna i relation till kostnaden för åtgärden, och hur ser i så fall ministern på åtgärdens resultat och betydelse ? Avser ministern att vidta några förändringar av insatsen extratjänster för att öka andelen som lämnar åtgärden till en icke-subventionerad anställning?
ip · H81048 · 2020-10-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:48 Äganderätten av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Äganderätten är grundlagsskyddad i , då äganderätten är en fundamental del av en fungerande demokrati. En demokrati förutsätter att människor har rätt att äga och bruka mark och behålla frukten av sitt arbete. I dagens ser vi dock hur många markägare och skogsägare upplever att äganderätten successivt försvagas. Det är allvarligt. Det är av stor vikt att vi bättre skyddar äganderätten på alla plan i hela . riktade ett tillkännagivande till regeringen (betänkande 2018/19:KU27) om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Mina frågor till justitie- och migrationsminister är följande: När och hur kommer ministern att tillsätta den parlamentariska kommittén, och vilka partier och representanter kommer att ingå i den? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka äganderätten kommande år, och på vilka områden ser ministern framför allt att äganderätten brister och därför behöver stärkas?
ip · H81049 · 2020-10-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:49 flygplats av (V) till Näringsminister (S) Vi har deltagit i två möten efter att nyheten om Swedavias konsekvensanalysrapport om förtida avveckling av Airport. Det första mötet var med trafikutskottet, när Swedavia presenterade rapporten, och det andra var i näringsutskottet, när näringsministern besökte utskottet. Swedavia är mycket tydliga med att de vill avveckla så fort som möjligt, dels eftersom de inte anser att det är affärsmässigt motiverat att driva och dels för att de vill ge tydliga besked till personalen. I rapporten skriver de: ”Trots stora osäkerheter och mot bakgrund av ovanstående är Swedavias samlade bedömning att det under rådande marknadsförutsättningar inte är affärsmässigt motiverat att fortsätta driva vidare samt att konsekvenserna av ett politiskt beslut om en förtida nedläggning är hanterbara och sammantaget medför fördelar för Swedavia.” Med coronapandemin har flygandet i rasat med , och är en av de värst drabbade flygplatserna. Före pandemin reste drygt 2 miljoner från . Från reser 26 miljoner personer . Efter pandemin är Swedavia övertygade om att resandet till inte kommer återgå till vad det varit tidigare, utan snarare kommer kanske resenärer som fanns innan coronapandemin bröt ut att återvända. Swedavias slutsats är därför att framtida Brommaresenärer utan problem kan flyttas över till . Det behövs därför ingen utbyggnad av för denna omlokalisering, även om Swedavia önskar satsningar på . Efter att ha granskat årsredovisningarna kan jag konstatera att har blivit en mindre betydande del av Swedavias totala passagerarantal. Det har konsekvent minskat från . Dessutom är det tydligt att den stora delen passagerare är affärsresande. Det segmentet av passagerare kommer sannolikt att fortsätta att minska kraftigt tack vare de förändringar som skett genom digitalisering av möten. Vem kommer att flyga till ett Stockholmsmöte? har Swedavia varit tydliga med att de förväntar sig ett skyndsamt uppdrag från regeringen om att få avveckla (det nuvarande avtalet med löper till 2038). De underströk också att de ensidigt kan häva sitt åtagande i arrendeavtalet med . Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga näringsminister : Anser ministern att det är affärsmässigt att driva en verksamhet som år minskar sin andel i marknaden och som dessutom nu behöver stort statligt stöd för att överleva? Hur står sig detta beslut i relation till bolagsordningen och har ministern för avsikt att vidta några förändringar vad gäller Swedavias verksamhet?
ip · H81050 · 2020-10-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:50 Nya mål för förenklingspolitiken av (SD) till Näringsminister (S) Jag ställde en skriftlig fråga till näringsministern angående de förenklingspolitiska målen. I den beskrev jag hur jag, andra oppositionspolitiker, näringslivsorganisationer och andra intressenter blev förvånade när regeringen presenterade sin budgetproposition. Detta eftersom vi förväntade oss att finna de nya målen för förenklingspolitiken under utgiftsområde 24 Näringsliv. Dessa återfanns dock inte, utan i stället förklarade regeringen att man avser att återkomma i närtid med beslut om nya mål för förenklingspolitiken samt att de nuvarande målen kommer att vara styrande för regeringens arbete på området till dess att nya mål beslutats. På frågan om när och på vilket sätt ministern ämnar återkomma till för beslut om nya mål för förenklingspolitiken svarade ministern endast att arbetet pågår på . Jag tvivlar naturligtvis inte på att arbetet pågår men kan inte undgå att reflektera över att det råder viss tidspress givet att de nu rådande målen löper ut . Tidspressen förvärras av att det inte återfinns något om nya mål för förenklingspolitiken i propositionslistan. Varför regeringen valt att avvika från praxis genom att inte presentera de nya målen i budgetpropositionen framstår också som oklart. Har man inte lyckats komma överens med januaripartierna? Eller än värre, försöker man avvika från praxis för att finta oppositionen? Det vet vi inte, och ministerns svar på min skriftliga fråga gjorde oss dessvärre inte klokare. Givet att regeringen tycks ha som ambition att undanhålla information på temat från oppositionen finner jag det nödvändigt att interpellera i frågan. Med det sagt har jag förståelse för att näringsministern inte kan redogöra i detalj för arbetet. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag rikta följande fråga till näringsminister : Vilka initiativ har ministern tagit för att få de nya målen för förenklingspolitiken på plats? Ämnar ministern ta initiativ för förändrade mål jämfört med dagens?