ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H81051 · 2020-10-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:51 Regelförenkling för näringslivet av (SD) till Näringsminister (S) genomförde näringsminister ett flertal studiebesök ute i landet hos bland annat näringsidkare. Regeringen själv kallade det för en ”småföretagsturné” och en ”förenklingsresa för fler och växande företag”. Det hela har dock kommit att beskyllas för att mestadels varit ett försök att få bra publicitet för ministern och regeringen – utan att egentligen syfta till att förenkla den regelbörda som varit känd . Detta förstärks av att det återfinns en rad regler som näringslivet länge kritiserat men som varken denna eller tidigare regeringar agerat kring. Denna kritik torde rimligtvis inte vara okänd för regeringen varför konkreta åtgärder kanske hade föredragits av näringslivet framför en förenklingsresa. Oaktat detta anser jag att förenklingsresan var ett bra initiativ. menar jag att den nu måste följas upp med konkreta åtgärder utifrån de inspel som sammanställde och presenterade för regeringen . På den punkten har det varit tyst från regeringen. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag rikta följande fråga till näringsminister : Vilka regelförenklingspolitiska åtgärder ämnar ministern och regeringen vidta?
ip · H81052 · 2020-10-09 00:00:00 — Interpellation 2020/21:52 Hjälp vid förlossningspsykos av (L) till Socialminister (S) En del nyförlösta mödrar drabbas av psykisk ohälsa i form av förlossningsdepressioner och förlossningspsykoser efter att barnet fötts. Förlossningspsykoser drabbar i faktiska tal ett hundratal kvinnor . Det är en relativt låg andel i jämförelse med hur många som drabbas av förlossningsdepressioner, varför förlossningspsykoser ofta hamnar i skymundan av förlossningsdepressioner Insjuknande i förlossningspsykoser sker vanligtvis efter förlossningen, och om kvinnan inte får adekvat behandling finns det överhängande risk att kvinnan begår självmord eller skadar barnet. har inte lyckats hitta ansvariga personer inom regionerna för att få ut information eller tydliga svar om vilken vård kvinnor som drabbas av förlossningspsykos får. Det behöver därför tillsättas en utredning som får i uppdrag att kartlägga vilken typ av vård som kvinnor med förlossningspsykos får i de olika regionerna samt sammanställa vilken kunskap om förlossningspsykos som finns. Kvinnor med förlossningspsykos eller grav förlossningsdepression placeras vanligtvis på ”vanliga” psykiatriska avdelningar och vårdas medelst lagen om psykiatrisk tvångsvård. Det bör istället, som i till exempel , och , finnas särskilda ”mamma- och spädbarnsenheter” inom vården. På dessa mamma- och spädbarnsenheter bör mödravård och psykiatri samverka. Psykiatrer bör jobba med vetenskapligt belagda insatser mot förlossningspsykos och grav förlossningsdepression tillsammans med vårdpersonal från mödravården. Det förvirrade tillståndet för kvinnor med dessa diagnoser går ofta upp och ned, och det är bättre att befinna sig på en avdelning bland andra mammor, specialiserade psykiatrer och barnmorskor. Kunskapen om förlossningspsykoser måste öka. bör få i uppdrag att ta fram stödmaterial till regionerna för vilka behandlingsåtgärder man bör ge vid behandling av förlossningspsykoser. Det kan leda till minskade risker för såväl mor som barn. Förlossningspsykoser är oftast en tillfällig episod i livet. Vanligtvis tillfrisknar kvinnan, men för vissa blir konsekvenserna ödesdigra när kvinnan tar sitt liv eller skadar sitt barn. Vi måste göra allt i vår makt för att varje barn ska få växa upp med båda sina föräldrar. Därför bör införa en nollvision för antalet kvinnor som går bort i suicid till följd av förlossningspsykoser. Ingen mor ska dö förgäves eller skada sitt barn. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister Vad tänker ministern och regeringen göra för att kvinnor som drabbas av förlossningspsykos eller grav förlossningsdepression inte ska få ordinarie psykiatrisk vård utan få vård på särskilt inrättade mamma- och spädbarnsenheter? Tänker regeringen tillsätta en utredning för kartläggning av kvinnor med förlossningspsykoser och av att deras spädbarn får den vård de har rätt till? Vad gör ministern och regeringen för att ska få i uppdrag att stödja regionerna i hur kvinnor med förlossningspsykos bör vårdas? Har ministern och regeringen för avsikt att införa en nollvision för antalet kvinnor som går bort i suicid till följd av förlossningspsykos?
ip · H81053 · 2020-10-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:53 Ett tryggare tomträttssystem av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) kunde vi läsa om boende i som riskerar att få sina boendekostnader chockhöjda i samband med att gamla avtal om markhyra ska förnyas. Förvaltningen i redovisade siffror på ett ökat marktaxeringsvärde om . Fler berättelser av detta slag återfinns runt om i landet. Utöver kraftigt höjda avgifter och konsekvenserna av detta skapar systemet en oförutsägbarhet. För att motverka kostnaderna skulle ett friköp av tomträtten vara ett alternativ. Här behöver regeringen agera för ett tryggare tomträttssystem. finns ett förslag på regeringens bord om att förenkla reglerna för att skydda tomträttsinnehavare mot orättvisa avgiftshöjningar. Trots att det gått ett förslag presenterades har regeringen inte tagit ärendet vidare. fortsätter villaägare och bostadsrättsföreningar att drabbas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har regeringen för avsikt att gå vidare med förslag om förändringar vid friköp av tomträttsfastigheter och skapa ett tryggare tomträttssystem?
ip · H81054 · 2020-10-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:54 Genomströmningstider för jaktbrott av (M) till Statsrådet (S) har medelgenomströmningstiden för jaktbrottsärenden ökat hos polisen, enligt en sammanställning från . är antalet dagar 138, men det är självklart årssiffrorna som är relevanta. Av ett skriftligt svar (2019/20:2060) lämnat till riksdag av statsrådet kunde man få uppfattningen att genomströmningstiden hade minskat. Statsrådet skrev där följande: ”Att brottsutredningar bedrivs så skyndsamt och effektivt som möjligt är viktigt ur både den misstänktes och samhällets perspektiv. Medelgenomströmningstiderna för brottsutredningar rörande jaktbrott har varierat lite , men utvecklingen visar på minskade tider i förhållande till 2018 och 2019, vilket är positivt. Medelgenomströmningstiden för ärenden redovisade till åklagare rörande jaktbrott uppgick januari–, medan motsvarande tider 2018 och 2019 var .” Sammanställningen från visar också att genomströmningstiden hos polisen har ökat kraftigt –2019. 2014 låg genomströmningstiden i genomsnitt . 2019, med helårssiffror, låg genomströmningstiden i genomsnitt. januari–ligger genomströmningstakten hos åklagare , alla utredningar om grovt jaktbrott inkluderade. Motsvarande siffra 2014 var . Generellt kan man säga att det tillsätts mycket stora resurser till polisväsendet för misstänkta jaktbrott avseende illegal rovdjursjakt, men det är få misstänkta personer och få personer som lagförs. Detta i när arbetsbördan för såväl poliser som åklagare är hög. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att minska genomströmningstiden för jaktbrott hos polis och åklagare? Anser statsrådet att det givet den situation som råder med både brist på poliser och åklagare görs en rimlig prioritering av rättsväsendets resurser?
ip · H81055 · 2020-10-14 00:00:00 — Interpellation 2020/21:55 Elitidrottens villkor under pandemin av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) I spåren av covid-19 och de påföljande restriktionerna har elitidrottens villkor förändrats fullständigt. Kärnan i verksamheten, att sälja tillträde till idrottsevenemang, har förbjudits genom beslut av regeringen. Detta påverkar naturligtvis även andra intäktskällor där man kan se kraftigt fallande sponsorsintäkter och lägre betalningsvilja vid köp av spelare. Det är ingen överdrift att påstå att elitklubbarna står inför ett existentiellt hot. Fotbollens säsong närmar sig sitt slut, och klubbarna vet ännu inte när eller om de kommer att kunna börja sälja årskort till nästa säsongs matcher, vilket är viktigt för många klubbar om de ska kunna undvika akut likviditetskris . Inomhusidrotterna och bandyn kommer samtliga att ha att inlett sina seriespel under väldigt osäkra förhållanden. I uttalade sig kulturministern om ett mycket välkommet ekonomiskt stöd till idrotten. deklarerade att klubbar som förvärvat nya spelarkontrakt ska ges mindre ekonomiskt stöd än andra. Detta har mötts med stor förvåning av fotbollsklubbarna vars överlevnad i grunden beror på spelarnas kvalitet, vilket kräver investering i spelarkontrakt på samma sätt som ett industriföretag ibland måste investera i dyra maskiner. som idrottsevenemang och stora delar av andra kulturevenemang inte kan genomföras under rådande restriktioner pågår krogarnas verksamhet mer eller mindre som vanligt. Detta skapar naturligtvis en stor irritation i Kultur- och idrottssverige. Det framstår som besynnerligt att arrangemang som omfattas av ordningslagen ska stå under helt andra restriktioner än verksamheter som omfattas av kommunala tillstånd. Elitidrotten har till synes goda förutsättningar att följa rekommendationer. Till skillnad från krogarna har klubbarna tillgång till betydligt större anläggningar, och arrangemangen sker ofta utomhus och kan genomföras helt utan försäljning av alkohol. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser ministern att göra för att idrotten under rådande pandemi ska få rättvisa villkor i förhållande till andra näringar att bedriva sin verksamhet? Varför anser ministern att det finns anledning att förändra fördelningen av stöden till idrotten så att förvärvande av spelarkontrakt blir en faktor?
ip · H81056 · 2020-10-14 00:00:00 — Interpellation 2020/21:56 Infranord av (V) till Näringsminister (S) Det helstatligt ägda bolaget är en av alla verksamheter som resulterat från avregleringen och uppstyckningen av den svenska järnvägssektorn, närmast ur . De anställda på bolaget omfattas av ett branschavtal för infrastruktur, vilket bland annat innebär att arbetare och tjänstemän åtnjuter samma pensions- och övriga avtalsvillkor. Det medför rimliga tjänstepensioner samt möjligheter att gå i pension enligt villkor som tidigare gällde personer i statlig tjänst, med slitsamma yrken. Detta tillgodoses genom en avtalad, privat tecknad pensionsförsäkring, till vilken pengar avsatts . Ledningen vid Infranord har meddelat att man avser att byta arbetsgivarorganisation, från tjänsteföretagen till Byggföretagen (BF). Effekten av detta skulle vara ett byte av kollektivavtal. Det är i sig inte särskilt anmärkningsvärt. Men i det här fallet skulle ett sådant byte, utan justeringar i det aktuella företagsavtalet, innebära kraftigt försämrade villkor för i första hand arbetarkollektivet vid Infranord. BF har olika avtal för tjänstemän och arbetare, med olika och helt andra lösningar för tjänstepension och avtalad pensionsavgång. Detta är med andra ord i praktiken en aggressiv form av strategisk avtalsshopping. Det är dyrare för Infranord att vara med i BF, men man vill uppenbart minska avsättningarna till tjänstepensioner och komma åt de avsättningar som har gjorts tidigare. Det är något som riskerar att leda till konflikt om företagsavtalet. Regeringens generella ägarpolicy för de statliga bolagen anger bland annat att man ska ”agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas”, samt ”agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åt njuter offentligt förtroende”. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Tolkar ministern ägarpolicyn för statliga bolag så att det är lämpligt för ledningar i dessa bolag att gå i bräschen för avtalsshopping som får till följd att medarbetarnas pensionsvillkor kraftigt försämras? Är det ministerns bedömning att tillfället för en omfattande och potentiellt konfliktfylld omläggning av avtalsvillkoren är lämpligt valt i Infranord, med tanke på dels coronapandemin, dels stundande stora processer runt järnvägsunderhållets organisation?
ip · H81057 · 2020-10-14 00:00:00 — Interpellation 2020/21:57 Bullerregler och Sverigeförhandlingen av (M) till Infrastrukturminister (S) I Sverigeförhandlingen har bland annat kommun åtagit sig att bygga bostäder samt vara med och medfinansiera en utbyggnad av . Kommunen har kommit långt i sin planering för nya bostäder. riskerar planerna att helt omintetgöras på grund av att planerar att besluta om ett nytt påverkansområde för lågfartstrafik från . Påverkansområdet gör att 1 250 av de bostäder som planerats för åtagandet i Sverigeförhandlingen inte kan byggas och att ytterligare nästan 4 000 bostäder inte kan byggas. Detta i som har ett skriande behov av bostäder. I trafikbullerförordningen finns en decibelreglering på , men trots det läggs nu gränsen för buller vid i påverkansområdet för lågfartstrafik. Om gränsen låg på som förordningen säger så skulle problemet vara löst. I många andra länder arbetar man på andra sätt för att minska påverkan på markanvändning vid flygplatser. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern beredd att göra något åt att kan fatta beslut som gör det omöjligt för en kommun att leva upp till sitt avtal med staten?
ip · H81059 · 2020-10-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:59 mot rasism av (SD) till Statsrådet (MP) Europeiska unionens kommission meddelade i och med COM(2020) 565 sin intention att tillsammans med rådet och parlamentet utarbeta en handlingsplan mot rasism. Utkastet till handlingsplan innehåller en bred uppsättning förslag, vissa mer uppseendeväckande än andra. Bland annat ska unionen ”främja balanserade och positiva berättelser som ökar journalisternas medvetenhet och kunskaper och främjar mediekompetens”, vilket är ”avgörande aspekter som bidrar till inkluderande samhällen”, och dessutom arbeta tillsammans med Europeiska för att ”främja medvetenhet och balanserade berättelser om muslimer och islam”. Vidare föreslås att kommissionen utformar en rad seminarier om stereotyper grundade på ras och etnisk tillhörighet med företrädare för olika minoriteter vad gäller ras eller etniskt ursprung. Ytterligare en målsättning för handlingsplanen är att medlemsstaterna ska samla in ”uppgifter uppdelade efter ras eller etniskt ursprung” om personer som bor i . Europaparlamentariker som representerar statsrådets parti samt dess regeringspartner har redan ställt sig positiva till förslaget. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Står statsrådet bakom tanken på att föra ett nationellt eller europeiskt register över människors ”ras eller etniskt ursprung”? Kommer statsrådet arbeta för att förtydliga vad begreppet "företrädare för en ras eller etnisk grupp" är och vad kommer statsrådet göra för att förvissa sig om att involveringen av sådana personer inte går emot önskemålen hos medlemmarna av den etniska gruppen? Hur ställer sig statsrådet till ett förslag om att politiker blandar sig i hur journalister rapporterar om frågor som har med mångkultur att göra?
ip · H81060 · 2020-10-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:60 Åtgärder för att bekämpa romansbedrägerier av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) De senaste decenniernas digitalisering har förändrat vårt samhälle i grundvalarna. I av digital utveckling har människors vardag blivit enklare i många avseenden. Världen blir i någon mån ”mindre”, och möjligheten för människor att kommunicera runt om i världen har revolutionerats genom nya digitala verktyg. Även om det finns många fördelar finns det också en rad negativa effekter som uppstår i spåren av den digitala utvecklingen. Folkhälsan och den psykiska ohälsan är ett ämne för löpande diskussion kopplat till den enkla åtkomsten till digitala verktyg, för att ta ett exempel. Den organiserade brottsligheten har till stor del flyttat från gatan till den digitala världen, vilket ställer höga krav på rättsstaten runt om i världen. Omprioriteringar och omställning inom polisväsendets prioriteringar medför även en omställning för lagstiftningen, som försöker ligga steget före brottslighetens ofta kreativa utveckling. Bedrägerier har blivit vardag, och många människor drabbas av djupt tragiska livsöden där deras livsverk rasar samman. Bedragare som utför så kallade ”romansbedrägerier” agerar från många delar av världen, men mest uppmärksammade har bedragare från varit. Kombinationen av fattigdom och åtkomst till digitala verktyg har skapat en lukrativ bransch för många att bedra människor i västvärlden. Det är en sorglig utveckling, inte minst för de drabbade, och även rättsstatens misslyckande i att stävja brottsligheten är sorgligt. inkommer ca 80 stycken anmälningar till polisen kopplade till så kallade romansbedrägerier. Romansbedrägerier handlar om människor som får kontakt med falska profiler på internet i förhoppning om att finna kärleken och en livskamrat, något som organiserade ligor utnyttjar och använder för att bedra och stjäla. Systemet bakom dessa bedrägerier är omfattande, med systematiskt uppbyggda nätverk, hemsidor och påhittade personligheter med syftet att lura offren att tro att personligheterna är äkta. Bedragarna bygger upp ett stort förtroendekapital hos sina offer, ofta , för att sedan genom manipulation be om pengar. Vänligheten och omtanken hos offren övergår till en känsla av desperation och uppgivenhet. Det utlånade kapitalet vill man få tillbaka, och därför dras man in i en ond spiral där man i god tro fortsätter ”hjälpa” förövaren med mer pengar. När offret inser att inte bara besparingar och investeringar är bestulna utan ofta också att stora lån hopar sig är det fullt förståeligt att livslusten är långt borta. Skammen hindrar många att prata med familj och vänner, och många beskriver en stark känsla av hopplöshet och vilja att ta sitt liv. Denna utveckling har många vittnat om, och ingen förtjänar ett sådant öde. Mörkertalet är enormt, och eftersom kvinnor är mer benägna att anmäla ett romansbedrägeri till polisen är det svårt att veta hur många som verkligen drabbas av förövarna. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad ämnar ministern och regeringen göra för att bekämpa romansbedrägerier?
ip · H81062 · 2020-10-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:62 Säkerhetsrisker med införandet 5G-nätet av (M) till Statsrådet (S) sker auktionsstarten av 5G-frekvenserna hos (). Den kommande utbyggnaden av 5G-nätet kommer att bli en av de största satsningarna på it-infrastruktur som någonsin gjorts i . 5G-tekniken innebär att stora framsteg kommer att kunna göras på en lång rad områden: allt från utvecklandet av AI och sakernas internet till förbättrad trafiksäkerhet och mer effektiva logistiklösningar. ligger efter när det gäller utrullningen av 5G-tekniken, och det är viktigt för vår konkurrenskraft att kommer på banan så fort som möjligt så att vi kan utnyttja den nya teknikens möjligheter. är det viktigt att hänsyn tas till de säkerhetsrisker som finns när det gäller 5G-nätet. Flera länder har till exempel pekat på att aktörer på 5G-marknaden, som det kinesiska företaget , kan utgöra ett säkerhetshot. Det var därför ett viktigt steg som togs då antog ny lagstiftning som innebar en skyldighet för PTS att samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten vid bland annat tillståndsgivning för 5G-nät. Samrådsförfarandet är ett bra steg i att formalisera att hänsyn tas till säkerhetsaspekterna vid viktigare it-projekt. I beredningen av den nya lagstiftningen gick också på linje och riktade ett tillkännagivande till regeringen i frågan om möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet. I regeringens ursprungliga förslag ingick att överklagan skulle kunna göras till en förvaltningsdomstol och inte regeringen. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet följande: Hur ser statsrådet på säkerhetsriskerna med det nya 5G-nätet och vilka åtgärder avser statsrådet vidta framgent för att ska ha en uppdaterad och relevant lagstiftning när det gäller it-infrastruktur? Vad har statsrådet gjort för att tillgodose det tillkännagivande som riktade till regeringen angående Säkerhetspolisens och Försvarsmaktens möjligheter att överklaga tillstånd till regeringen?
ip · H81063 · 2020-10-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:63 Ett centralt skuldregister av (SD) till Statsrådet (MP) Rekordmånga söker hjälp för skulder. Under första halvan av 2020 ansökte drygt 15 000 personer om skuldsanering, vilket är en ökning med jämfört med . Särskilt stor var ökningen för unga mellan , där det handlar om en fördubbling. Konsumtionslånen ökar kraftigt och de har en stor påverkan på hushållens ekonomi. Andelen lån som leder till inkassokrav är hög, och många nya låntagare får inkassokrav redan under lånets första månader, vilket tyder på att kreditprövningen varit bristfällig. Även om den enskilde självklart är ansvarig för sina egna lån och krediter åligger det kreditföretagen att undersöka betalningsmöjligheten hos den som vill låna. I årets konsumentskyddsrapport föreslår att regeringen ska tillsätta en utredning om ett centralt skuldregister för att göra det lättare för kreditgivare att undersöka skulder hos kreditsökande och förhindra överskuldsättning. Både och Kronofogden är positiva till ett sådant register, och finansmarknadsminister har meddelat att regeringen tittar på frågan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att bromsa utvecklingen kring överskuldsättning? Hur kommer ministern att agera för att förhindra att unga utvecklar osunda ekonomiska vanor? När avser regeringen att tillsätta utredningen om ett centralt skuldregister, och när kommer den att vara klar?
ip · H81065 · 2020-10-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:65 Slutförvar för använt kärnbränsle av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Arbetet med ett slutförvar för det använda kärnbränslet i har pågått då de första geologiska studierna påbörjades för att kartlägga lämpliga platser. Det omfattande arbete som då påbörjades ledde först fram till att lämnade in en ansökan om att få bygga ett slutförvar för använt kärnbränsle i kommun. Ansökan har behandlats av mark- och miljödomstolen och . Då ansökan avser uppförande av kärntekniska anläggningar i respektive har även kommunfullmäktige i respektive kommun även hanterat frågan om veto för de olika delarna i slutförvaret. lämnade och mark- och miljödomstolen över ansökan till regeringen med sina respektive yttranden. Från sida tillstyrker man ansökan om tillstånd att få bygga en inkapslingsanläggning och ett slutförvar för använt kärnbränsle. fattade kommunfullmäktige i beslut om att tillstyrka att regeringen ger tillåtlighet till en inkapslingsanläggning för använt kärnbränsle i . gav möjlighet att komplettera ansökan utifrån yttrandet från mark- och miljödomstolen, vilket även överlämnades . fattade kommunfullmäktige i beslut om att tillstyrka ansökan om slutförvar för använt kärnbränsle i kommunen. I och med detta är vetofrågan prövad i de båda berörda kommunerna. Det som återstår är att regeringen fattar beslut om huruvida tillstånd enligt kärntekniklagen respektive tillåtlighet enligt ska beviljas eller inte. Ett beslut som bör kunna förväntas ske skyndsamt. Framför allt mot bakgrund av att ärendet beretts på ett mycket transparent sätt och där tillstyrkan finns från regeringens egna expertmyndighet. På har man även en granskningsgrupp som arbetat med ärendet . Trots detta har det i närtid framkommit oroande uppgifter i medier om att man inte tror sig kunna behandla det särskilt skyndsamt, men även ett direkt ifrågasättande kring lokaliseringen av slutförvaret från regeringens sida. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : När avser regeringen att senast fatta beslut i fråga om tillstånd respektive tillåtlighet för slutförvar för använt kärnbränsle?