ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H8105 · 2020-09-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:5 Skyddet av doktor av (KD) till Utrikesminister (S) varnade FN:s människorättskommissarie för att läkaren , tillika mottagare av 2018, liv kan vara fara. Detta efter att Mukwege och hans familj hade tagit emot flera dödshot via telefon och i sociala medier. arbetar som chefskirurg och gynekolog på det numera världsberömda Panzisjukhuset i i östra . har bedrivit verksamheten vid det världsberömda Panzisjukhuset i i östra . Sjukhuset har specialiserat sig på att operera och ta hand om kvinnor som varit utsatta för svåra sexuella övergrepp. Över 50 000 överlevande från sexuellt våld har vårdats på Panzisjukhuset. har varit öppen med att kritisera våldet mot kvinnor och andra brott mot de mänskliga rättigheterna i DR . Men hoten mot honom är också till stor del kopplade till hans ambition att uppmärksamma FN:s kartläggning om kränkningarna av mänskliga rättigheter i landet åren 1998–2003. som släpptes 2010 innehåller konkreta rekommendationer som ännu inte har implementerats. Bland dessa, och som doktor har uppmanat till, är etableringen av en internationell tribunal för att utreda vad som hände då men även för att adressera den pågående straffriheten i landet och fortsatta kränkningar av mänskliga rättigheter. utsattes för ett mordförsök utanför sin bostad. En vakt miste livet. Han har skyddats av FN-truppen Monusco som har ett mandat att skydda befolkningen i ett område med många konflikter mellan olika milisgrupper. I samband med coronautbrottet avbröts Monuscos uppdrag, vilket är något som självklart lett till att hoten mot doktor måste tas på största allvar. FN har uttalat att DR ledning måste ge honom skydd, men då doktor även har uttalat kritik mot landets ledning är det inte alldeles självklart att det kan ske utan att en noggrann kontroll görs av vilka som ska utöva uppdraget och att de får utbildning i sitt uppdrag. Monusco kan här eventuellt bidra med sådan utbildning. Vi har ännu inte fått några signaler på att DR ledning har för avsikt att skydda doktor . Tills vidare måste därför Monusco fortsätta sitt uppdrag. De finns kvar i landet och borde kunna sköta uppdraget tills annan lösning finns på plats. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern och regeringen att via FN verka för att skyddet för doktor återupptas? Kommer ministern och regeringen att via FN verka för att rekommendationerna års kartläggning aktualiseras?
ip · H8106 · 2020-09-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:6 Terrorklassning av islamiströrelsen av (KD) till Utrikesminister (S) har regeringen i fattat beslut om att definiera den libanesiska islamistmilisen Hizbollah som en terrororganisation. Enligt landets utrikesminister, , bygger beslutet på bland annat underrättelseuppgifter som visar att Hizbullah planerar och genomför terrorhandlingar som utgör ett hot mot säkerheten i flera länder, däribland . Med beslutet att terrorklassa Hizbullah ansluter sig till ett antal länder och organisationer som agerat på samma sätt. Det gäller bland annat , , , och , men även ett antal Gulfstater och . Europeiska unionen har terrorklassat den så kallade militära grenen av Hizbullah, trots att någon sådan gren inte existerar utifrån rörelsens egen definition. förklarade vice generalsekreterare, , att det varken finns någon politisk eller någon militär gren utan att organisationen ska ses som en "enhetlig motståndsrörelse". Att trots detta upprätthålla distinktionen riskerar att spela de krafter i händerna som aktivt verkar för att undgå konsekvenserna av en terrorstämpling. Hizbullah bildades med stöd av i för att sprida den islamiska revolutionen och militärt bekämpa staten . har Hizbullah som organisation varit inblandad i utländska terrordåd men också i blodiga strider i och i en allvarlig destabilisering av . Trots representation i är Hizbullah fortfarande direkt knutet till diktaturen i såväl politiskt som ekonomiskt. framkom att Hizbullah har kopplingar till det lager av ammoniumnitrat som exploderade i hamn och som förutom omfattande materiell förstörelse ledde till att över 200 människor miste livet. Sammantaget är det mot denna bakgrund centralt att EU, på samma sätt som och ett antal andra länder, terrorklassar Hizbullah i dess helhet. Jag vill därför fråga utrikesminister : Anser ministern och regeringen att EU:s distinktion mellan en politisk och en militär gren är relevant med tanke på hur Hizbullahs ledande företrädare själva definierar organisationen? Hur ser ministern på besluten som fattats av ett antal nationella regeringar om att terrorklassa Hizbullah i dess helhet, och avser ministern att vidta några åtgärder för att EU ska göra detsamma?
ip · H8107 · 2020-09-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:7 Straffrättsliga åtgärder mot brister vid transport av farligt gods av (SD) till Statsrådet (S) lämnade jag in en skriftlig fråga till statsrådet. Bakgrunden till frågan var uppgifter i tidningen , där artikelförfattaren belyser det faktum att inte kan lagföra brister vid transport av farligt gods. Svaret jag fick av statsrådet klargjorde inte huruvida regeringen avsåg att vidta åtgärder för en konsoliderad tryckt utgåva av IMDG-koden på svenska. Ända har IMDG-koden inte kunnat användas, då den är skriven på engelska. Detta har skapat frustration hos kontrollanter, som kan lagföra överträdelserna, vilket har öppnat upp för slarv, okunskap och nonchalans bland transportföretag som annars riskerat att lagföras. har drivit ärendet i flera instanser, men när riksåklagaren bekräftade att IMDG-koden måste vara på svenska för att få användas i svenska domstolar kom man inte längre, eftersom riksåklagarens beslut inte kan överklagas. Transportstyrelsen anser att resursåtgången är betydande för att ta fram en översättning till svenska, och detta har skapat en situation i våra hamnar där står utan verktyg när de upptäcker brister. Utfallet pekar på att av kontrollerade lastbilar har brister enligt IMDG-koden. När ingen kan lagföras för brott mot IMDG-koden finns det en uppenbar risk att bristerna ökar. Vad det innebär för människor och miljö torde stå utom allt tvivel. Inte heller lär sjösäkerheten förbättras under rådande situation. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera för en konsoliderad tryckt utgåva på svenska av föreskrifterna gällande IMDG-koden och därmed skapa förutsättningar för rättslig prövning vid konstaterade brister i hanteringen av farligt gods?
ip · H8108 · 2020-09-14 00:00:00 — Interpellation 2020/21:8 Åtgärder kopplade till gängkriminalitet av (M) till Statsrådet (S) De kriminella gängen håller delar av i ett järngrepp. Regeringen står handfallen i ett läge där sprängningarna och skjutningarna eskalerar. driver därför på för att få fler effektiva åtgärder mot gängkriminaliteten på plats. Bland annat har vi föreslagit att det ska införas visitationszoner. Visitationszoner innebär att polisen i ett begränsat område får möjlighet att visitera personer och fordon utan konkret brottsmisstanke. Liknande lagstiftning finns redan i och uppges av dansk polis vara effektiv när det kommer till att motverka en pågående och aktiv gängkonflikt i vissa områden. Visitationszonerna gör att det blir svårare för gängen att exempelvis transportera vapen mellan bostadsområden. Inrikesminister har tidigare motiverat att regeringen inte lägger fram ett sådant förslag med ”att det är oklart om sådana zoner är ett effektivt verktyg mot skjutningar och annan gängkriminalitet, som riskerna i form av polarisering och stigmatisering av vissa områden är överhängande”. Justitie- och migrationsminister har sagt att ”kunna visiteras mer slumpmässigt och systematiskt är ett sätt att stöta bort dem som vill anmäla brott och det handlar om att ha en bra relation till polisen”. I Ekots lördagsintervju efterfrågade , biträdande rikspolischef, möjligheten att införa visitationszoner. Han uppgav också att polisen vill få möjlighet att avlyssna personer kopplade till gängkriminalitet utan att det föreligger någon konkret brottsmisstanke. Ett förslag som redan lagt fram. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att införa möjligheten till visitationszoner? Avser statsrådet att införa möjligheten att avlyssna gängkriminella personer utan konkret brottsmisstanke?
ip · H8109 · 2020-09-14 00:00:00 — Interpellation 2020/21:9 Den i dödsdömde svenske medborgaren av (KD) till Utrikesminister (S) är läkaren och forskaren vid Ahmadreza Djalali fängslad i . Av diktaturregimen är den 49-årige svenske medborgaren anklagad för spioneri, men någon grund för anklagelserna har inte presenterats, och någon rättegång i egentlig mening har inte genomförts. Trots detta är Ahmadreza Djalali dömd till döden av en revolutionsdomstol i . Att Djalali är oskyldig och bör friges har förts fram av ett antal oberoende internationella experter och institutioner som engagerat sig fallet. Till dem hör exempelvis FN, , , 135 tidigare nobelpristagare samt ledningen för . är det uppenbart att förhållandena i det fängelse där Djalali hålls har lett till att hälsan allvarligt försämrats, med bland annat dramatisk viktminskning som följd. I ett meddelande daterat skildrar Djalali hur han är inspärrad på minimal yta tillsammans med flera andra fångar och hur han på grund av underliggande sjukdom löper ”extremt stor risk” att dö om han skulle drabbas av covid-19. Enligt i är fallet Djalali prioriterat, utvecklingen i ärendet följs kontinuerligt och situationen för den svensk-iranske tvåbarnspappan tas upp med företrädare för Islamiska republiken när tillfälle ges. Trots detta finns frågetecken kring UD:s agerande. ställdes Ahmadreza Djalali inför en åklagare. I hotfulla ordalag meddelades att hans tid snart är ute och att agerandet från tyder på att ingen på allvar bryr sig om hans fall. Hånfullt konstaterades att ett verkställande av dödsstraffet visserligen skulle leda till svensk kritik, men också skapa möjligheter att förhandla fram en frigivning av två andra fängslade svenskar i . Båda misstänkta för narkotikabrott, men ingen av dem med det dubbla medborgarskap som Djalali innehar. Med denna information sökte Ahmadreza syster, tillsammans med den advokat som arbetar med fallet, kontakt med svenska ambassaden i . Systern släpptes inte in; det blev advokaten som fick vidarebefordra de uppgifter som nått Djalalis anhöriga. En företrädare för ambassaden förklarade att den i en skrivelse fördömt användning av dödsstraffet och att ”inget mer finns att göra”. avvisades en konkret propå från advokaten om att regeringen borde söka stöd hos tre andra västländer som erbjudit sig att via sina kanaler trycka på de styrande i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern vidta några åtgärder med anledning av att Ahmadreza Djalali nu har ställts inför en iransk åklagare? Kommer ministern att vidta några åtgärder med anledning av Djalalis allvarliga hälsotillstånd och den uttalade risken för ett insjuknande i covid-19? Hur kommer ministern att agera i övrigt i fallet Djalali och kommer ministern ta något initiativ för att kontakta de länder som har erbjudit sig att ta upp ärendet med den iranska regimen?
ip · H81033 · 2020-10-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:33 Åtgärder mot fusk och bidragsbrott av (M) till Finansminister (S) Mycket i fungerar inte som det ska. har allvarliga problem med organiserad brottslighet, omfattande utanförskap och bidragsbrott. Pengar försvinner i bidragsfusk i stället för att gå till välfärd och brottsbekämpning. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen uppskattar att har betalats ut felaktigt från välfärdssystemen . Omkring 200 000 personer är skrivna på felaktig adress i . Regeringen har ett stort ansvar för att återupprätta statens kontroll över folkbokföringen. Oredan kring samordningsnumren har öppnat upp för brottslighet och skapat osäkerhet. har utfärdat nästan 900 000 samordningsnummer och det saknas kontroll över hur många personer som illegalt vistas i landet. Utan tillräcklig kontroll i bidrags- och välfärdsystemen utnyttjas skattebetalarna av grovt kriminella. Allt oftare går det att ta del av uppseendeväckande fall om hur våra välfärdssystem utnyttjas på olika sätt. Utöver de uppmärksammade problemen kring folkbokföringen och samordningsnumren har uppgifter uppmärksammats om hur försvarsminister fått barn- och bostadsbidrag i och hur en regeringstjänsteman i fått föräldrapenning – trots att ingen av dem längre bor i . Svenskt studiemedel för miljoner har betalats ut till studenter vid ultrakonservativa muslimska universitet i . Statliga bidrag betalas ut till organisationer i med kopplingar till Muslimska och till föreningar som stöttat terrorgrupper och som sprider antisemitiska budskap. Bidragsbrott och fusk är allvarligt i sig, men det är ytterst allvarligt när det direkt eller indirekt används för att stötta extrema organisationer och bidrar till religiös fanatism. Vi behöver slå vakt om det sekulära samhället och säkra att inte en skattekrona går till organisationer som underblåser religiös intolerans. Svenska myndigheter brister i stor utsträckning i kontrollen över vilka som beviljas bidrag och om mottagaren, oavsett om det är en individ eller organisation, verkligen är berättigad till bidrag eller stöd. Det blir alltmer tydligt att regeringen saknar förslag och engagemang för att stoppa organisationers och enskildas utnyttjande av våra välfärdssystem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka konkreta samlade åtgärder vidtar ministern ifråga om folkbokföringen och samordningsnumren för att bekämpa fusket och brotten som drabbar bidrags- och välfärdssystemen, och vad har ministern åstadkommit i det arbetet?
ip · H81034 · 2020-10-01 00:00:00 — Interpellation 2020/21:34 Fusk inom näringslivet av (SD) till Näringsminister (S) Tidningarnas rubriker visar en dyster utveckling i , och regeringen tycks sakna idéer för att bromsa utvecklingen. Bara har vi sett rubriker som Det fuskas i hela landet, Byggbranschen kraftsamlar för byggsektor utan kriminalitet, Myndighetssamverkan i tre skånska hamnar resulterade i 90 brister, och Svevia tillbakavisar påståenden om systematiskt kör- och vilotidsfusk. Det här var bara ett litet axplock ur den dystra hög av rubriker som visar att fusket sprider sig inom snart sagt alla branscher. Det seriösa företagandet får allt svårare att klara sig på en marknad där oseriös verksamhet tar allt större marknadsandel. Under den pågående pandemin visar sig detta förhållande få katastrofala följder inte minst inom transportsektorn. En fråga som infinner sig är naturligtvis: Hur är det möjligt att detta kan få fortgå? Inte sällan är bolag som ägs av staten inblandade i den här typen av marknadsstörande verksamheter, vilket är synnerligen allvarligt. Lag och ordning måste ovillkorligen vara ledstjärnan i all verksamhet, inte minst i de delar där staten är inblandad direkt eller indirekt. Det seriösa företagandet måste skyddas med kraftfulla åtgärder från samhällets sida så att en sund konkurrens råder på marknaden. Inte minst ger det tydliga signaler till det seriösa företagandet så att de vågar investera och satsa på verksamheter i . Det är också viktigt för de anställdas trygghet att arbetsplatserna är skyddade från osund konkurrens. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stävja det utbredda fusket inom olika näringslivsgrenar? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att statliga bolag följer en god företagssed och därmed föregår med gott exempel?
ip · H81035 · 2020-10-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:35 Åtgärder mot vålds- och sexualbrott av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Den 19-årige mördades när han försökte att skydda en kvinnlig bekant från en hotfull invandrare. Trots att brottets karaktär och historien bakom torde platsa in i samtliga medier blev rapporteringen sparsam i omfång och detaljrikedom. Efterdyningarna präglades i stället av att påstådda, men av familjen avvisade, politiska åsikter demoniserades. Oisin Cantwell tog tillfället i akt att påstå att mordet kapades av ”ytterhögern” och ”främlingsfientliga skräpsajter”. Denna högfärdiga retorik har dock lyst med sin frånvaro sedan förundersökningsprotokollet kommit ut. Den misstänkte är en 23-årig man född i som utöver mordet på även misstänks för försök till mord, grovt olaga hot och våldtäkt. En våldtäkt begicks i direkt anslutning till mordet på , och enligt den våldtagna flickan skedde det i den döende blod. I förundersökningsprotokollet framgår att gärningsmannen tycks ha initierat sin våldsorgie efter att, bland material från andra partier, ha funnit en . Brotten tycks med andra ord ha varit politiskt motiverade. 23-åringen är känd av polisen och har dömts för bland annat sexuellt ofredande och butiksstöld. I fallet med det sexuella ofredandet tog rätten hänsyn till hans ålder (då ), vilket sänkte straffet och gjorde att han undslapp fängelse. Det är i skrivande stund oklart vilken straffpåföljd som skulle fastslås ifall den misstänkte döms för dessa nya brott, men det går att anta att de inte kommer att stå i proportion till det allmännas rättsuppfattning. Detta må vara ett enskilt fall av olika brott, men det är ingen hemlighet att vålds- och sexualbrott är ett utbrett samhällsproblem som kräver omgående adekvata politiska åtgärder för att dämpas, begränsas och på allvar bestraffas. Fallet med kan därför ses som en ögonblicksbild på misslyckad såväl integrationspolitik som kriminalpolitik, ett misslyckande som både denna och tidigare regeringar bör hållas ansvariga för. Låt oss inte glömma bort eller den ögonblicksbild av verkligheten som mordet på honom synliggjort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Ämnar ministern, mot bakgrund av detta och liknande fall, skärpa straffen eller vidta andra åtgärder för att motverka en negativ utvecklig med vålds- och sexualbrott?
ip · H81036 · 2020-10-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:36 Skatt på dieseldrivna fordon av (SD) till Finansminister (S) Med bonus–malussystemet avser regeringen att styra över fordonsparken till mer klimatneutrala fordon. Tanken är god, men resultatet lär utebli eller i väsentlig del fördröjas. Att vi måste arbeta aktivt för att nå klimatmålen står utom allt tvivel. Dock är det många faktorer som ska samverka för att vi ska uppnå fullt resultat, med exempelvis en utbyggnad av elektriska fordon. Enligt expertisen är tidshorisonten innan utbyggnaden av det elektriska systemet är dimensionerat och klart för att klara omställningen. Förutom att det måste finnas laddpunkter måste också den vanlige bilisten ha råd att köpa en elbil, och än så länge är vanliga familjebilar i en storlek som tillgodoser en familjs hela transportbehov på ett tillfredsställande sätt förhållandevis dyra. Detta förhållande gäller även elbilar med en godtagbar krocksäkerhet. Övergången till en elektrisk fordonspark lär bli en utdragen process, och risken är uppenbar att äldre och miljömässigt sämre fordon behålls längre. Dessutom är stora delar av landet glesbefolkade, och det försvårar även övergången till ren eldrift. Miljömålen blir därmed svåra att uppnå. Utbytestakten för bilparken ligger runt , och det är utifrån det perspektivet man måste agera för en snabbare utbytestakt. Med en dieselmotor i Euroklass 6D Temp är utsläppen av kväveoxider i det närmaste borta. Motorn kan med fördel köras på HVO100 och blir därmed i det närmaste klimatneutral. Även om den körs på traditionellt dieselbränsle är reduktionen av koldioxid . Med dieseldrift som komplement i personbilar och lätta lastbilar kan man snabbare nå målen i koldioxidreduktionen, och detta kan nyttjas i hela landet. Inga dyra investeringar i bränsledistributionen är nödvändiga, och reduktionen av koldioxid påbörjas då det nya fordonet sätts i drift. Att straffbeskatta nya dieseldrivna personbilar och lätta lastbilar med modern reningsteknik blir därför kontraproduktivt i arbetet med att reducera koldioxidutsläppen. Med anledning av texten här ovan vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att minska fordonsskatten på dieseldrivna fordon med reningsklass Euro 6D Temp eller nyare?
ip · H81037 · 2020-10-05 00:00:00 — Interpellation 2020/21:37 Striderna i av (M) till Utrikesminister (S) utbröt nya strider i det konfliktdrabbade området . I vanlig ordning är det svårt att med säkerhet fastställa vem som eskalerat konflikten. Jag har tidigare ställt frågan till utrikesministern om hon är redo för att verka för att få på plats observationsmekanismer, till exempel genom modern övervakningsteknik, i , inom . till den breda, snabba och fullskaliga attacken tyder mycket på att det är som startat de nya striderna, då attacken verkar vara väl förberedd och koordinerad med helhjärtat stöd av turkisk militär. aggressiva beteende och stöd till den azeriska sidan väcker allvarliga frågor om landets agerande i regionen Enligt uppgifter från den armeniska försvarsmakten har armeniskt stridsflyg skjutits ned i armeniskt luftrum av turkiska F-16. Om uppgifterna om nedskjutningen stämmer, vilket ännu inte kunnat verifieras, så är det första gången en utomstående regional stormakt engagerar sig militärt på en av parternas sida. Detta i sin tur riskerar att leda till en ytterligare eskalering av konflikten och ett storskaligt krig i regionen, vilket jag även varnat för tidigare. Enligt uppgifter från flera källor, såsom BBC, Reuters och Syrian Observatory for Human Rights (SOHR), har rekryterat och förflyttat över 1 000 jihadistiska legosoldater som tidigare stridit i och , till för att strida mot . president har tydligt fördömt den turkiska inbladningen i konflikten, och flera andra länder har uttryckt kritik mot agerande. Mina frågor till utrikesminister är därför följande: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att uppnå vapenstillestånd och återupptagna förhandlingar inom ? Avser ministern att fördöma den turkiska inblandningen i konflikten? Vilka konsekvenser anser ministern att det bör få om uppgifterna angående turkiska stridsflyg och islamistiska jihadister stämmer?