ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710274 · 2020-01-22 00:00:00 — Interpellation 2019/20:274 Insyn i av (M) till Utrikesminister (S) blev från nedskjutet av iranska revolutionsgardets luftvärnsrobotar. Samtliga 176 passagerare ombord omkom, varav 17 personer var svenska medborgare eller hemmahörande i . Uppgifterna om händelseförloppet har förändrats ett flertal gånger från sida. Först efter tre dagars konsekvent nekande erkände iranska myndigheter att flygplanet blivit nedskjutet av iranska revolutionsgardet. Detta efter att ett flertal västländer sagt att flygplanet blivit nedskjutet och att det inte var en olycka. Det är av stor vikt att vi får en korrekt bild av händelseförloppet för att de anhöriga ska få en sann bild av tragedin och för att rättvisa ska kunna skipas. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att säkerställa att får total insyn i den pågående utredningen? Vad gör ministern och regeringen för att de anhöriga ska få full kompensation från för den tragiska händelsen?
ip · H710275 · 2020-01-22 00:00:00 — Interpellation 2019/20:275 Bärgning av gifttunnor i av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I någonstans mellan och ligger över 23 000 tunnor som beräknas innehålla närmare kvicksilver. Ingen vet exakt var alla tunnor ligger då endast en liten del av dem är lokaliserade. vet ingen om innehållet redan har börjat läcka ut i havet, vilket skulle kunna få stora konsekvenser för växt- och djurliv i och men även i förlängningen för människor. Kvicksilver anses vare ett av de farligaste miljögifterna. SVT gjorde en intervju med en professor i analytisk kemi på i om de 23 000 tunnorna. Professorns budskap var tydligt: Det är dags att ta upp gifttunnorna! Om gifttunnorna inte plockas upp finns risken att stora mängder kvicksilver läcker ut i havet. Ytterligare ett orosmoment är att det enligt vittnesuppgifter finns gifttunnor betydligt närmare land, strax utanför Draghällans fyr väldigt nära . Det finns gott om populära badplatser i Draghällans omedelbara närhet. De prover som görs av vattenkvaliteten testar endast förekomsten av tarmbakterier och alger, alltså inte förekomsten av tungmetaller. Vi vet med andra ord inte om de badplatser som finns runt redan är påverkade. geologiska undersökning (SGU) har bedömt att det skulle gå att lokalisera de 23 000 tunnorna med hjälp av sonarteknik. Att plocka upp tunnorna går också att göra även om det är förenat med risker för läckage. Men om gifttunnorna lämnas kvar vet vi att de förr eller senare kommer att rosta sönder och kvicksilvret kommer att läcka ut i havet, om det inte redan har skett. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja ställa följande frågor till klimat- och miljöminister : Finns det i de nya regleringsbreven ett uppdrag att påbörja arbetet för att ta upp de 23 000 gifttunnorna i mellan och ? Varför kan vi inte påbörja arbetet med att ta upp tunnorna trots att frågan om betalningsansvar ännu inte är uppklarad? Det kan mycket väl vara bråttom. Delar ministern min oro för gifttunnorna? I så fall, när beräknas arbetet med att ta upp tunnorna vara klart?
ip · H710277 · 2020-01-22 00:00:00 — Interpellation 2019/20:277 Isolering och långa häktningstider av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har under en lång följd av år fått internationell kritik för hur villkoren för frihetsberövade ser ut i våra svenska häkten. Kritiken har bland annat omfattat frågan om isolering av intagna, där det förekommer att personer som frihetsberövats får så pass lite kontakt med andra människor att konsekvenserna för den intagnes hälsa påverkas negativt på ett otillbörligt sätt. Frågan lyfts även av chefs-JO vid öppna sammanträde i , där hon pekar på att mycket kvarstår att göra för att komma till rätta med situationen. har även fått internationell kritik i frågor om omotiverat långa häktningstider, särskilt för minderåriga, vilket får anses vara mycket problematiskt då har gjort till svensk lag. är ett land som ofta kritiserar andra länder för kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter. Vår självbild är att också har en stor trovärdighet i dessa frågor. Dock påverkas vår trovärdighet negativt i detta avseende, exempelvis av vad som anförs ovan. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ har ministern och regeringen vidtagit, och avser vidare att vidta, för att komma till rätta med otillräckligt motiverad isolering av häktade personer? Vilka initiativ har ministern och regeringen vidtagit, och avser vidare att vidta, för att komma till rätta med de villkor som råder på våra svenska häkten såsom omotiverat långa häktningstider, särskilt vad avser barn och minderåriga?
ip · H710278 · 2020-01-22 00:00:00 — Interpellation 2019/20:278 Höjda kursavgifter för ordningsvakter av (M) till Statsrådet (S) Polisbristen i är närmast akut. Att anlita ordningsvakter har då varit en lösning för att skapa trygghet och säkerhet. höjer kursavgifterna för ordningsvakter. Beslutet om höjningar skapar oro , där landsbygden kan drabbas hårt. Efter höjningen kommer grundutbildningen, som fram tills nu kostat , att kosta . Dessutom ökar avgiften för den obligatoriska fortbildningen av ordningsvakter från till och arenautbildningen från till . I är det många som arbetar extra som ordningsvakter på frilansbasis, och med höjda kursavgifter blir det svårt att få ekonomin att gå ihop. Efter att avgiftshöjningen blev känd överväger många timanställda ordningsvakter att sluta. För att täcka upp för de förhöjda utbildningskostnaderna kan det bli aktuellt att höja timarvodet, vilket i sin tur med största sannolikhet påverkar biljettpriser, idrottsanläggningar, restauranger med mera. Det kan få stora konsekvenser i glesbygden. Poliser i yttre tjänst kommer att få mer arbete om antalet ordningsvakter på orter i glesbygden sjunker. Till ställen det tar för polisen att åka finns nu ordningsvakter, men om antalet ordningsvakter minskar måste polisen själv åka ut och vara på de ställena. Det behövs snarare fler ordningsvakter än färre i den orostid som råder just . I ett sådant läge är det obegripligt att kursavgifterna höjs. Det bör ligga i regeringens intresse att förbättra snarare än att försämra villkoren för ordningsvakter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och myndigheten haft en dialog inför den kraftiga avgiftshöjningen? Vad är statsrådets analys av avgiftshöjningens konsekvenser på möjligheten att utbilda fler ordningsvakter, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att inte regeringens myndighet höjer avgifterna så kraftfullt?
ip · H710279 · 2020-01-22 00:00:00 — Interpellation 2019/20:279 Svensk filmindustri av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har en ny helstatlig filmpolitik i stället för det tidigare filmavtalet som gemensamt finansierades av staten och filmbranschen. Den nya politiska inriktningen framlades via prop. 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik, och som en del av denna filmpolitik lade regeringen även fram ett antal filmpolitiska mål. (), som fördelar det statliga filmstödet om , har i sin tur ett stort ansvar och en stor makt över vilka filmprojekt som ges stöd. Under årets början har vi kunnat läsa om hur 2019 blev ett riktigt katastrofår för svenska filmer på landets biografer. Biobesöken till svenska filmer minskade i jämförelse med 2018, enligt en rapport från . Svenska filmer stod för av besöken till svenska biografer, och har besöken gällande svenska filmer halverats, detta enligt samma rapport. Så illa är läget trots att biograferna visar allt fler svenska filmer. menar med anledning av detta att det finns anledning för SFI att se över hur filmstödet fördelas och att man måste tänka på publiken redan under manusstadiet och när filmen produceras. Vilket ansvar regeringen har med sin filmpolitik för det nuvarande krisläget är en rimlig fråga att ställa sig. Regeringens politik på området, inklusive de filmpolitiska mål som man har satt upp, är givetvis något som avspeglas i SFI:s verksamhet, som i sin tur avgör vilka filmproduktioner som får ta del av det statliga stödet till svensk film. Flera kritiker har lyft fram just fokus på normkritik och identitetspolitik, vilket påverkar vilka projekt som får ta del av filmstödet, som en del av förklaringen till varför det går alltför dåligt för svensk filmindustri. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilket ansvar har regeringen med sin filmpolitik för det som beskrivs som ett krisläge för svensk filmindustri? Kommer regeringen att förändra inriktningen på sin filmpolitik för att bidra till att kan komma ur detta krisläge?
ip · H710280 · 2020-01-24 00:00:00 — Interpellation 2019/20:280 Skyddsnät för utsatta barn av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Julen är nu över. Det är en högtid särskilt för barnen. Tyvärr är det inte alla barn som får fridfulla och glädjande jular. För barn som inte har det bra hemma är inte bara jullovet utan också andra högtider och lov från skola och barnomsorg ofta en plåga. Skolan, fritidsaktiviteterna och barnomsorgen tar ledigt. Det gör däremot inte missbruket, våldet i nära relationer, den psykiska ohälsan och stressen. För en halv miljon barn är jul, påsk, midsommar, sommarlov etcetera troligtvis en av de värsta perioderna när mamma, pappa eller andra vuxna brister i sitt vuxenansvar. Det är också perioder då sjukvården får se denna baksida. Därför är det oerhört viktigt att personal inom sjukvården ställer rätt fråga när de träffar på den krassa verkligheten. finns exempelvis statistik på hur många som kommer i kontakt med sjukvården på grund av våld i nära relation. Det går också att ta fram statistik på hur många av dessa människor som har hemmavarande barn. Skulle man jämföra dessa siffror med hur många orosanmälningar som inkommit till från sjukvården i samband med händelsen skulle vi med största sannolikhet se ett stort mörkertal av barn som har förbisetts. är det nämligen godtyckligt huruvida sjukvården ställer frågan om det finns hemmavarande barn och, om det blir konstaterat att det finns det, att det följs upp med en orosanmälan till . Lagen är tydlig för personal som arbetar inom bland annat sjukvården att man är skyldig, enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (SoL 14:1), att anmäla till om man misstänker eller får kännedom om att ett barn far illa. Skyldigheten att anmäla är personlig och kan inte överlåtas. Tröskeln för anmälan ska vara låg. Man behöver inte ha bevis eller själv utreda barnets situation. Problemet är att om personal inom sjukvården inte vet om att det finns hemmavarande barn, då har de heller ingen skyldighet att göra en anmälan. Därför faller många barn mellan stolarna och blir osynliga. Detta anser vi att det måste ändras på. Det är en självklarhet att sjukvården mer aktivt måste lyfta på stenarna, så att mörkertalet för barn som far illa eller blir brottsoffer minskar. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Hur ämnar ministern agera för att sjukvården ska arbeta mer förbyggande och fånga upp barn som kan finnas med i bilden hos utsatta familjer? Hur ämnar ministern arbeta så att sjukvårdspersonal i större utsträckning mer aktivt ställer frågan ”Finns det barn med i bilden?” till patienter som kommer i kontakt med sjukvården för exempelvis misshandel, våld i nära relation, psykisk ohälsa, suicid eller missbruk?
ip · H710281 · 2020-01-24 00:00:00 — Interpellation 2019/20:281 försvinnande av (KD) till Utrikesminister (S) , som gav sitt yttersta i kampen mot nazismen och för att rädda judar under , kom att tillfångatas av i östra . Vi vet inte vad exakt som därefter hände med den svenske diplomaten. står det dock klart att det har bekräftats att förhördes efter sitt officiella dödsdatum . var identisk med fånge nr 7 i i . Detta informerades den svenska ambassaden i om . Informationen kom från den tidigare biträdande chefen för , överste . Svenska diplomater ska ha rapporterat Vinogradovs uttalanden till regeringen i . Trots detta vidtogs inga åtgärder från regeringen. Inte ens anhöriga informerades. Överste erkännande omnämndes inte heller i 2013, trots att ambassadör var informerad. Det har varit känt att det finns avgörande dokumentation i ryska arkiv som undanhållits familj och forskare . Det verkar nu även stå klart att högt uppsatta FSB-företrädare gör bedömningen att den sovjetiska dödsattesten för , den så kallade Smoltsovrapporten som presenterades 1957, var förfalskad och att ryska myndigheter har farit med osanning. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad är skälen till att familj inte har informerats av om uppgifterna från överste ? Varför inkluderades inte informationen från överste i 2013? Vilka åtgärder har vidtagit för att följa upp Vinogradovs uppgifter? Hemlighåller dokument om försvinnande? Förekommer det dokument på med en säkerhetsklassning bortom hemlig/top secret, och i så fall hur många? När framförde regeringen senast en egen formell begäran hos den om att delge den fullständiga dokumentationen om fånge nr 7? Vilka åtgärder har ministern vidtagit gentemot för att sanningen om försvinnande ska komma fram? Vilka åtgärder avser ministern och att vidta gentemot för att vinna klarhet i öde?
ip · H710284 · 2020-01-27 00:00:00 — Interpellation 2019/20:284 Åtgärder mot vildsvin av (KD) till Statsrådet (S) Det är många som är rejält bekymrade över den stora vildsvinsstammen i . I vissa delar av landet har vildsvinens antal vuxit utom kontroll. Jordbrukare, villaägare och trafikanter känner konsekvenserna i allt större utsträckning. Faktum är att på flera håll på den svenska landsbygden har vildsvinens närvaro nått det olidligas gräns. Enligt vissa beräkningar som gjorts så förstör vildsvinen för inom jordbruket. Vildsvinen ökar enormt i antal, speciellt med en mild vinter. 2019 gick regeringen ut med att de ämnar lägga ett kraftfullt vildsvinspaket . Det som finns att läsa om detta paket är på hemsida där det står att ”får för genomförande av ett vildsvinspaket använda . Medlen får användas först efter ytterligare beslut av regeringen. –2025 beräknas för åtgärden.” kom med förslag på hur vildsvinsstammen ska minska. Mina frågor till landsbygdsminister är: Vad innebär regeringens kraftfulla vildsvinspaket? Vad ska de , som ska få, användas till? När kommer regeringen att lägga en proposition med anledning av förslag?
ip · H710285 · 2020-01-27 00:00:00 — Interpellation 2019/20:285 Åtgärder för att begränsa svarttaxi av (SD) till Infrastrukturminister (S) Den så kallade svarttaxiverksamheten har tagit ett stadigt grepp om taximarknaden, vilket hotar existensen för de seriösa taxiföretagen. Det här får allvarliga konsekvenser för viktiga samhällstjänster som skolskjutsar, färdtjänst och sjukresor. har gång på gång påtalat hur den oseriösa svarttaxiverksamheten tar allt större marknadsandelar, men från regeringens sida är det oroväckande tyst i den här frågan. Enligt en färsk kartläggning som gjorts av har svarttaxi via Facebookgrupper tagit ett järngrepp om taximarknaden i tio svenska städer. Detta drabbar de seriösa taxiföretagen, som får se på hur kunderna flyttar över till den svarta marknaden. De etablerade taxiföretagen kör med färre och färre bilar . Till slut hotas hela existensen för de seriösa taxiföretagen. Det är därför vi ser att allt fler orter i saknar taxitjänster, vilket är ett problem för såväl det lokala näringslivet som samhället i stort. Kommuner och enskilda drabbas när skolskjuts, sjukresor och färdtjänst ska upphandlas eftersom det saknas lokala anbudsgivare. Välfärden går miste om skatter, avgifter och moms. Därtill riskerar seriösa företag att slås ut då dessa omöjligt långsiktigt kan tävla mot företag som konkurrerar med priser baserade på obeskattad svart verksamhet. Det är lovvärt att en utredning har tillsatts avseende kontroll inom yrkestrafiken. När man ser till direktiven för utredningen nämns dock inte svarttaxi eller olaga taxitrafik, vilket är det som är aktuellt här. Utöver den pågående utredningen krävs också andra snabba åtgärder för att skydda den seriösa taxiverksamheten. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att i ett tilläggsdirektiv till utredningen se till att också kontrollen av den rent svarta taxiverksamheten utreds och stärks? Vilka andra insatser avser ministern att vidta för att värna det seriösa företagandet inom svensk taxiverksamhet?
ip · H710286 · 2020-01-28 00:00:00 — Interpellation 2019/20:286 Lärarnas arbetsmiljö av (M) till Utbildningsminister (S) Flera remissinstanser riktade svidande kritik mot regeringens förslag om gymnasielagen. Vi minns hur Lagrådet uttalade att ”gränsen här har nåtts för vad som är acceptabelt i fråga om hur lagstiftning kan utformas.” Likafullt gick den socialdemokratiskt ledda regeringen fram med förslaget, som vann stöd. Vi ser nu konsekvenserna av en lagstiftning som både är krånglig och dålig. Lärare runt om i får en nästan omöjlig press på sig när de, genom betygsättning och närvarokontroll, indirekt fattar beslut om uppehållstillståndet. Lärarnas yrkesetiska råd varnade för att lagens utformning skulle sätta lärare i en mycket svår sits – vilket de också fick rätt i. larmar om en svår arbetsmiljösituation för deras medlemmar, där lärare känner en frustration och en maktlöshet. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga utbildningsminister : Avser inte ministern att göra något åt den problematiska situation som har uppstått, när lagen indirekt lägger över den avgörande delen av bedömningen av vem som får stanna i riket på lärare? Har ministern en plan för att lätta på bördan hos svenska lärare genom utbildning eller stöd?
ip · H710287 · 2020-01-30 00:00:00 — Interpellation 2019/20:287 Översyn av riksintressen av (M) till Statsrådet (MP) aviserade bostadsministern att regeringen vill se över antalet riksintressen för att förenkla för bostadsbyggandet. Min fråga till statsrådet är mot bakgrund av detta: Vilka riksintressen ser statsrådet som lämpliga att avskaffa?
ip · H710288 · 2020-01-30 00:00:00 — Interpellation 2019/20:288 Tillståndsprocesser av (SD) till Näringsminister (S) Svensk gruv- och mineralnäring utgör en viktig del av vårt lands basindustri. Stora värden skapas inom denna industri. Betydande värdekedjor för vår samlade export har sin grund i att vi har en inhemsk gruv- och mineralindustri som kan förse övrig industri med förädlad råvara. Då det har framförts oro från gruv- och mineralindustrins håll om att de tillståndsprocesser som reglerar såväl prospektering som brytning är oförutsägbara och långdragna och brister i transparens har denna problematik lyfts av riksdag. riktade ett tillkännagivande (betänkande 2018/19:NU11) till regeringen om att nödvändiga åtgärder behöver vidtas för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen. Det har gått detta tillkännagivande. är ingen ändring i sikte. Flera andra näringar gör dessutom snarlika problembeskrivningar och upplever likartade hinder för expansion. Det indikerar att tillståndsprocesserna är kostsamma och verkar hämmande för landets utveckling. Detta missförhållande kan skada rykte som industrination, erodera viljan hos företag att göra satsningar här och därmed också ha en långsiktigt negativ påverkan på sysselsättningen i vårt land. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur fortlöper arbetet med att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen i enlighet med tillkännagivande? Arbetar regeringen brett med tillståndsprocessfrågorna så att förutsättningarna för övrig industri också adresseras som en konsekvens av tillkännagivandet?
ip · H710291 · 2020-01-30 00:00:00 — Interpellation 2019/20:291 Bristen på veterinärer av (M) till Statsrådet (S) Tillgången på veterinärer och djursjukskötare som ska hjälpa landets många husdjur och lantbrukets djur är otillräcklig. Det får till följd att djur och deras ägare får vänta på hjälp och att de tvingas till långa resor. Regeringen har svarat med att öka anslaget till med de nästkommande åren. Tanken är att de därmed ska kunna rekrytera fler distriktsveterinärer. Problemet är dock att det råder stor brist på utbildade veterinärer och djursjukskötare i hela , vilket särskilt leder till djurens egen ”vårdkris”. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta när det gäller den akuta bristen på djursjukskötare och veterinärer?
ip · H710292 · 2020-01-30 00:00:00 — Interpellation 2019/20:292 Allmänna arvsfonden av (SD) till Socialminister (S) I en skriftlig fråga ställd till socialministern frågade jag hur regeringen ska säkerställa att inga extremistorganisationer beviljas medel från Allmänna arvsfonden. Socialministern svarade bland annat att medlen aldrig får användas till att stödja organisationer som inte vilar på demokratisk grund. Svaret på hur detta ska säkerställas anser jag dock uteblev. tillsattes en utredning som bland annat hade i uppdrag att föreslå hur ett villkor kan utformas som säkerställer att enbart organisationer som i sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan få stöd. tillsatte regeringen en utredning med syfte att utreda demokrativillkor i statlig bidragsgivning. Detta är utredningar som givetvis inte hade tillsatts om Allmänna arvsfondens verksamhet fungerade tillfredsställande. Det vore lämpligt om bidragen från Allmänna arvsfonden tilldelades organisationer som kan stödjas av befolkningen i allmänhet i vårt land. Risken är uppenbart stor att Arvsfondsdelegationen inte har tillräcklig kunskap om alla projekt som beviljas medel. Det kan också vara riskfyllt att projekten beviljas medel för hela projektperioden utan att tillräckliga kontrollbesök genomförs. Allmänna arvsfonden har fått skarp kritik i flera avseenden. Bland annat brister den löpande bokföringen av intäkter och tillgångar, enligt granskning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka är de tolv prioriterade områden som Allmänna arvsfonden använder i sin bedömning för att bevilja bidrag? Hur avser ministern och därmed regeringen att säkerställa att inga extremistorganisationer beviljas medel från Allmänna arvsfonden? Anser ministern att den skarpa kritik som framförts mot Allmänna arvsfonden är befogad och om svaret är ja, vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta så att Allmänna arvsfonden kan styras tillfredsställande?
ip · H710293 · 2020-01-30 00:00:00 — Interpellation 2019/20:293 Åtgärder mot almdöden av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Almen är ett av våra inhemska trädslag. Våra olika inhemska trädarter ger virke och andra produkter med lite olika profil och har ett värde i sig. Varje inhemskt trädslag utgör också livsförutsättningen för många andra arter. Hälften av alla rödlistade arter i är knutna till ädellöv. Det gör det mycket angeläget även ur ett biologiskt mångfaldsperspektiv att bevara våra inhemska trädarter. Almen har varit vida spridd, men till följd av svampsjukdomen almsjukan har den minskat kraftigt i utbredning . Det är endast som har stora bestånd av alm. var länge förskonat från almsjuka, men 2005 upptäcktes den även där. För att bekämpa almsjukan sattes projektet igång, vilket har varit relativt framgångsrikt. Spridningen har dämpats. tros ha största population av friska almar. Trots detta överväger att avsluta projektet. I medier har företrädare sagt att arbetet är utsiktslöst och att man inte vet om det fungerar på lång sikt, medan och vädjar om medel för fortsatt almsjukebekämpning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Kommer regeringen att se till att almsjukebekämpningen på fortsätter? Vilken är regeringens långsiktiga strategi för att bevara almen i ?