ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H81094 · 2020-10-29 00:00:00 — Interpellation 2020/21:94 Framtiden för flygplatser i av (M) till Infrastrukturminister (S) Frågan om hänger samman med den långsiktiga utvecklingen av . Swedavia har i en hemligstämplad rapport hävdat att inte är lönsamt ur ett strikt företagsekonomiskt perspektiv. I den mycket korta sammanfattning av rapporten som är offentlig skriver Swedavia att det även behövs utveckling och utbyggnad av för att möta flygets behov . Frågan om är stor och komplex. har fattat två långsiktiga beslut som berör flyget till . slog fast att ska vara kvar till 2038. stoppade finansutskottet regeringens beslut att hindra utbyggnaden av . är en viktig flygplats för inrikesflyget i , och hos många aktörer ute landet har regeringens agerande kring orsakat stor oro. De är oroliga för att deras tillgång till bra kommunikationer till hotas. Flygbolag som under normala omständigheter flyger till ifrågasätter om de kommer att få tillgång till slottider i peaktider. Utan sådana tider kommer inte dessa bolag att kunna återstarta sin verksamhet och därmed blir delar av utan flygförbindelse till . Frågetecknen kring flygets framtid i allmänhet och framtid i synnerhet är många. Mina frågor till infrastrukturminister är därför: Vilka andra hänsyn, förutom Swedavias företagsekonomiska, avser ministern att ta hänsyn till när beslut om framtid fattas? När avser ministern att lämna besked om framtid? Vad avser ministern att göra för att förbättra kommunikationerna till och från ?
ip · H81095 · 2020-10-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:95 EU-direktiv om minimilöner av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) föreslår ett bindande direktiv om minimilöner. Den svenska modellen för lönesättning står därmed inför ett allvarligt hot. De länder som sätter löner genom partsförhandlingar föreslås få ett slags mjukt undantag, och lönerna ska bara regleras av EU i de länder som redan har lagstadgad minimilön. Detta är dock långt ifrån en vattentät garanti. EU-rättsakter får sin verkliga utformning då de tolkas av , och förvånande utfall på detta område har förekommit . För att stoppa direktivet i rådet behöver ungefär en tredjedel av medlemsländerna rösta emot. I finns inte heller någon förståelse för den svenska modellen, och ändringsförslag från om att undanta från arbetsrättslig lagstiftning har fått mycket lite gehör. Majoriteten i tenderar att fokusera på resultat med lite tanke på negativa konsekvenser för enskilda stater. Majoritetens missriktade välvilja riskerar att leda till ändringsförslag om att direktivet ska omfatta fler och att det redan mjuka undantaget vattnas ur ytterligare. Situationen för är prekär. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Är ministern beredd att acceptera undantaget så som det är formulerat i kommissionens förslag? Ser ministern en risk för att direktivet kommer att tolkas av på ett för negativt sätt, och vad kommer ministern i så fall att göra för att minska den risken? Ser ministern en koppling mellan den sociala pelaren och kommissionens förslag, och hur kommer ministern i så fall att agera för att förhindra framtida negativa konsekvenser av den sociala pelaren?
ip · H81096 · 2020-10-30 00:00:00 — Interpellation 2020/21:96 Tillgången till skyddsutrustning av (SD) till Socialminister (S) Enligt hade en god krisberedskap under pandemins initiala utbredning i landet. Detta trots att stora delar av våra beredskapslager av bland annat skyddsmasker eldades upp, och stora mängder skyddsmateriel kasserades utan att ersättas. Från att vara ett land förberett för kris blev vårt land oerhört sårbart utan möjlighet att skydda medborgarna. Under pandemins fortsatta spridning fick vår regering förlita sig till att köpa in adekvat skyddsutrustning från andra länder, vilket blev problematiskt då stora delar av världen var i samma behov och flera länder stängde sin export. Bristen på skyddsutrustning gjorde att äldreomsorgen stod utan möjlighet att skydda vare sig personal eller våra äldre. Den materiel som fanns att tillgå koncentrerades på att fördelas inom sjukhusvården. Regeringen försvarade de tomma beredskapslagren med att ansvaret för detta ligger på regioner och kommuner. Socialminister är den högsta politiska ansvariga för beredskapslager. I en radiointervju säger att hon inte hade någon sammanfattning av vad som fanns i lagren. Jag vill därför fråga socialminister : Stämmer det som ministern uttryckt i medier om att hon saknade en helhetsbild och en sammanfattning av bristfälliga beredskapslager? Vilket ansvar anser ministern att regeringen har för att tillse medborgarnas behov av skyddsmateriel i en samhällskris? Har ministern för avsikt att återuppbygga beredskapslager till en nivå som är tillräcklig för att kunna skydda vår befolkning?
ip · H810100 · 2020-11-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:100 Nationell statistik om hedersrelaterat våld och förtryck av (SD) till Statsrådet (MP) medverkade jämställdhetsminister i SVT där hon meddelade att 100 000 ungdomar skulle vara drabbade av hedersrelaterat våld och förtryck i . Dock visar en granskning att denna siffra kommer från en utredning som gjordes 2014 och alltså är . Forskare har konstaterat att 2017 låg siffran på 240 000 drabbade. I och med den kraftiga invandring som har bedrivits har hedersförtrycket ökat markant i samhället bland de med invandrarbakgrund. Men det finns även bland andra och tredje generationens invandrare som anammar hederskulturen. Det är pinsamt att minister inte har bättre koll på siffrorna utan presenterar siffror. Det visar på bristen på kunskap och avsaknad av intresse för frågan. Detta från en minister som ingår i den självutnämnda feministiska regeringen. anser att det är viktigt med och att det finns behov av bättre underlag och återkommande undersökningar, men förs ingen återkommande nationell statistik om hedersrelaterat våld och förtryck. Det är viktigt att detta inplanteras för att vi lättare ska kunna se och förstå hur många barn och unga som lever i utsatthet, men även för att kunna följa enskilda ärenden och lättare kunna hjälpa där det främst behövs samt för att lättare kunna förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet och regeringen införa återkommande nationell statistik om hedersrelaterat våld och förtryck?
ip · H810103 · 2020-11-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:103 Projektbidrag från Allmänna arvsfonden av (SD) till Socialminister (S) utsätts just nu för en våg av synnerligen brutala terrorbrott. Brottsligheten riktar sig inte bara mot enskilda oskyldiga personer utan det framgår tydligt av hur gärningsmännen själva kommunicerar att måltavlan är sekulära statsbildning. Utvecklingen är en påminnelse om vikten av både brottsbeivrande och förebyggande arbete även här i . Vi välkomnar att president tydligt tar avstånd från islamism och uttalar ett otvetydigt stöd för den franska sekulära demokratin, för frihet, jämlikhet och broderskap. Detta budskap delas inte av alla. Islamister på höga positioner runt om i världen har i stället valt att fördöma Macron, exempelvis tidigare premiärminister som anser att muslimer har rätt att döda miljontals fransmän, president som uppmanar ekonomiska sanktioner mot , och en företrädare för en muslimsk organisation i . På sin privata Facebooksida påstår företrädaren att islam är oförenligt med västerländsk demokrati och att sekularisering är ”rasist-nationalistisk ideologi” som är mer våldsam än den som driver islamiska staten. Vidare kallar företrädaren för en ”skurkstat” och Macron för en ”skurkaktig fjant” och anser att presidentens tydliga markering mot terrorism är ett angrepp på muslimer och islam. Allt detta hade kanske inte varit värt att ta upp i en interpellationsfråga om det inte varit så att den organisation som företrädaren leder just nu får projektpengar av Allmänna arvsfonden inom satsningen Safe Space , vars syfte är att arbeta förebyggande mot våldsbejakande extremism och radikalisering i . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några generella åtgärder för att säkerställa att lagstiftningen om Allmänna arvsfonden endast medger att organisationer som delar demokratiska värderingar och tar avstånd från terrorism kan få projektbidrag för att motverka våldsbejakande extremism?
ip · H810104 · 2020-11-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:104 Ett skärpt beställaransvar av (SD) till Infrastrukturminister (S) publicerade Tidningen en artikel om en lätt lastbil med hela 697 procents överlast. Fordonet var registrerat för en högsta totalvikt på . Fordonet var ursprungligen en lastbil registrerad för en högsta totalvikt på . Det polskregistrerade fordonet hade blivit omregistrerat till en lätt lastbil. I och med denna förändring blev fordonet kraftigt överlastat enligt nuvarande registrering. Varför gör man då på det här viset? Svaret är enkelt: det är helt enkelt för att slippa krav på tillstånd för yrkesmässig trafik i internationell trafik. Man undgår också krav på färdskrivare. Eftersom fordonet är registrerat i omfattas det inte heller av den svenska vilotidsförordningen. Effekten har blivit att mycket gods flyttas över från större transportenheter till dessa 3,5-tonsekipage. Detta har till följd att ingen kan kräva att transporterna sker med tillstånd och att förarna kör bokstavligt talat dygnet runt. Att situationen allvarligt påverkar trafiksäkerheten behöver väl knappast påpekas, men det slår också undan benen för den seriösa transportnäringen. Hur ska ett svenskt åkeri, vilket har tillståndskrav för verksamheten, klara konkurrensen från dessa aktörer? Det svenska åkeriets förare ska dessutom följa regler om kör- och vilotider eller vilotidsförordningen. Det blir ju omöjligt för de seriösa företagen att konkurrera med aktörer som ständigt flyger under radarn. Vi återvänder till den bil här ovan som var registrerad som lätt lastbil men utförde en transport som rimligen omfattas av tillstånd för yrkesmässig godstransport och regelverket kring kör- och vilotider. Vem var då mottagare av godset på den kraftigt överlastade bilen? Det var som figurerade i dessa sammanhang! Det är alltså inte första gången som det företaget hamnat i liknande rubriker, och de är ingalunda ensamma. Man kan tycka att företag som säger sig värna om miljö och säkerhet borde veta bättre. Orsaken till de ständigt återkommande artiklarna om kraftigt överlastade fordon som ska till våra stora svenska bolag är att det aldrig blir konsekvenser när man nyttjar olagliga transporter. Beställaransvaret når aldrig hela vägen fram, och den som köper transporter som allvarligt hotar trafiksäkerhet, skapar osund konkurrens och utnyttjar människor under slavliknande förhållanden straffas inte. Man kan alltså konstatera att det behövs åtgärder här och . Det räcker inte med en utredning, utan nu krävs snabba och kraftfulla åtgärder för att skärpa beställaransvaret. Det måste bli kännbara straff när man inte tar sitt ansvar vid beställning av transporter Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skärpa beställaransvaret?
ip · H810105 · 2020-11-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:105 Regeringens arbete med resolution av (M) till Försvarsminister (S) säkerhetsråds agenda för kvinnor, fred och säkerhet (Women, Peace and Security agenda) handlar om att förebygga och stoppa krig samt bygga fred. antogs resolution av . Denna resolution är ett juridiskt bindande dokument som behandlar frågan om hur krig påverkar kvinnor samt kvinnors deltagande i konfliktlösning och i arbetet med att uppnå långsiktigt hållbar fred. Representationen av kvinnor i fredsprocesser ska öka, fredsfrämjande insatser ska präglas av ett genusperspektiv, specifika behov för kvinnor i flyktingläger ska tillgodoses, och åtgärder som stöttar kvinnors lokala fredsinitiativ ska främjas. Genom antagandet av resolutionen blev kopplingen mellan jämställdhet, internationell fred och säkerhet och hållbar utveckling officiellt erkänd. Det centrala är att FN och medlemsstaterna är skyldiga att arbeta för att öka kvinnors deltagande i konfliktförebyggande och fredsbyggande arbete samt återuppbyggnadsarbete och att stärka arbetet för kvinnors säkerhet i väpnade konflikter. Kvinnor utsätts för oproportionerligt mycket våld under krig, både vad gäller i civila dödstal räknat och i våld som används som en krigsstrategi för att uppnå olika mål. Exempelvis används våldtäkter av militärer och väpnade grupper för att splittra samhällen, fördriva människor och visa makt. En viktig del är att öka kvinnors makt och politiska deltagande. I nationella handlingsplan för genomförande av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet 2016–2020 skriver regeringen att ska ha ett tydligt politiskt ledarskap i att driva på agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Resolution tillkom för att öka kvinnors inflytande i fredsprocesser och stärka kvinnors säkerhet, och har det gått . Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Har ministern initierat några förslag eller varit drivande i att implementera agendan för kvinnor, fred och säkerhet inom Försvarsmakten? Har ministern agerat för att Försvarsmaktens övningar ska inkludera moment som rör resolution ? Anser ministern att den utbildning som värnpliktiga får om resolution är tillräcklig, eller avser ministern att verka för någon förändring i detta avseende? när handlingsplan –2020 löper ut, vilket arbete med handlingsplanen kan ministern redogöra för som har lett till bäst resultat, och hur har ministern i så fall mätt och utvärderat det resultatet?
ip · H810106 · 2020-11-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:106 Flyttning av båtar och skrotbåtar av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Problemet med hur övergivna båtar, skrotbåtar och vrak ska hanteras har av okänd anledning strandat på . gav dåvarande regeringen ett uppdrag till Statskontoret att utreda vem som bör ha rätt eller skyldighet att omhänderta, sanera och flytta skeppsvrak och ägarlösa båtar. fick ett vidare uppdrag att föreslå ett system för omhändertagande av uttjänta fritidsbåtar och ett system för att hantera övergivna, nedskräpande fritidsbåtar. tog delar av förslag vidare genom att remittera en promemoria om flyttning av båtar och skrotbåtar. I promemorian från föreslogs en ny lag om flyttning av båtar i vissa fall. Enligt förslaget ska regeringen meddela föreskrifter om rätt för en myndighet eller kommun att flytta en båt om det behövs för att skydda människors hälsa och miljön, undvika materiella skador eller upprätthålla ordning till sjöss eller på land. Promemorian innehåller också förslag om att regeringen får meddela föreskrifter om rätt för en myndighet eller kommun att flytta en båt från en fastighet om fastighetsägaren begär det och om vissa villkor är uppfyllda. Enligt promemorians förslag ska kostnader för flyttning i första hand bäras av ägaren till båten eller skrotbåten. Om promemorians förslag blev verklighet skulle det bli möjligt att åtgärda mycket av den problematik som bland annat övergivna båtar och båtvrak orsakar. Men trots att promemorian remitterades har regeringen fortfarande inte återkommit till med något skarpt lagförslag. Därför frågade undertecknad, genom en skriftlig fråga , miljö- och klimatminister (MP) om hon kommer att återkomma till med lagförslag som ger kommunerna möjlighet att vid behov flytta eller fatta beslut om att flytta skeppsvrak och ägarlösa båtar, och om ja, när ett sådant förslag kommer. Miljö- och klimatministern svarade , 2020, att det remitterade förslaget om en ny lag bereds inom . Ministern gav dock inget besked om när eller ens om regeringen kommer att lägga fram något förslag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister följande: Kommer ministern att återkomma till med ett färdigt lagförslag om en ny lag om flyttning av båtar i vissa fall? Och om ja, när? Anser ministern att det är rimligt att förslaget om ny lag om flyttning av båtar i vissa fall har beretts utan att ett färdigt förslag har lagt på bord, eller vad sker från ministerns sida?
ip · H810107 · 2020-11-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:107 Digitala arbetssätt för vårdens medarbetare av (M) till Statsrådet (S) Under coronapandemin har svensk hälso- och sjukvård visat upp en fantastisk omställningsförmåga. Inte minst har vi sett en snabb omställning till digitala arbetssätt. Coronapandemin har helt enkelt fört det positiva med sig att digitaliseringen av hälso- och sjukvården har tagit ett sjumilakliv framåt – inte minst har antalet digitala vårdmöten ökat mycket kraftigt. Vi moderater tror på en framtid där digitala vårdmöten utvecklas till att bli förstahandsalternativet. Genom att i ökad utsträckning gå över till digitala vårdmöten menar vi att tid och resurser kan frigöras för ett bättre omhändertagande av de patienter som har störst behov liksom för att ge hälso- och sjukvården förutsättningar att arbeta mer preventivt och hälsofrämjande. En lyckad övergång till digitala arbetssätt förutsätter dock att vårdpersonalen utbildas i att använda digitala verktyg och att hantera de möjligheter, men också svårigheter, som användningen av dessa verktyg innebär. Att möta en patient i ett digitalt möte ställer helt andra krav jämfört med ett fysiskt möte. Därför är det exempelvis en stor brist att blivande läkare inte ges utbildning i digital konsultationsteknik under sin grundutbildning. Vård- och omsorgsutbildningarna måste säkerställa att hälso- och sjukvårdens samt omsorgens framtida medarbetare har en hög digital kompetens och god förmåga att möta patienter, omsorgstagare och deras närstående digitalt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att framtida vård- och omsorgspersonal inte rustas tillräckligt för att arbeta med digitala arbetssätt som vården nu snabbt digitaliseras och har som målsättning att vara bäst i världen på e-hälsa 2025? Är statsrådet beredd att ta initiativ för att säkerställa att vård- och omsorgsutbildningarna, på universitets- och högskolenivå, ger studenterna tillräckliga kunskaper och förmågor för att i sina respektive framtida professioner på ett bra sätt ska kunna använda digitala verktyg och möta patienter, omsorgstagare och deras närstående digitalt? Ser statsrådet behov av några särskilda forskningsinsatser avseende digitala vårdtjänster liksom vårdens och omsorgens digitalisering i stort?
ip · H810108 · 2020-11-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:108 Bättre förutsättningar för svenskt vattenbruk av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Inom svenskt vattenbruk finns en enorm potential. Inte minst skulle vattenbruket, såväl det land- som det havsbaserade, kunna växa mycket på . I undertecknads valkrets finns också en lång rad innovativa företag liksom flera storskaliga planer på landbaserade fiskodlingar med miljösmart cirkulär teknik. Dessvärre finns det många problem och hinder som bromsar utvecklingen av vattenbruket i . Swemarc, som är ett nationellt centrum för marin vattenbruksforskning vid , konstaterar i en rapport att många av de problem som dagens vattenbruksentreprenörer brottas med är desamma som identifierats (, 2020-05, Etablera och utveckla vattenbruk i ). Det är ett underbetyg för regeringen och ansvariga myndigheter. krävs handlingskraft för att riva hinder och skapa bättre förutsättningar för vattenbruket att växa. Jag menar att regeringen både kan och behöver vidta ett batteri av åtgärder för att syresätta svenskt vattenbruk. Bland annat behöver regeringen se över Havs- och vattenmyndighetens, HaV, instruktion. HaV bör ges i uppgift att, likt , arbeta för ett konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet. Det vore en förändring som skulle kunna göra stor skillnad för vattenbruket såväl som för yrkesfisket. Vidare menar jag att det behövs ökad kunskap vad gäller vattenbruk inom berörda myndigheter liksom en bättre samordning mellan myndigheter vid till exempel hantering av miljöprövningar. Även lagstiftningen behöver ses över och förändras. Implementeringen och tillämpningen av EU:s vattendirektiv bör ses över parallellt med att regeringen på EU-nivå verkar för att göra det enklare att få tillstånd att bedriva vattenbruk. En enkel förändring i 11 kap. 11 § som hade kunnat göra stor positiv skillnad hade varit om odling av till exempel alger och sjöpungar gavs samma villkor som odling av fisk, musslor och kräftdjur. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister följande: Delar ministern undertecknads uppfattning att det behövs ett kunskapslyft avseende vattenbruk inom berörda myndigheter? Och om ja, är ministern då beredd att initiera ett sådant? Är ministern beredd att förbättra myndighetssamverkan, mellan för vattenbruket berörda myndigheter, genom att ge en myndighet ett tydligt koordineringsuppdrag inklusive uppdrag att fungera som en väg in för olika tillståndsansökningar och förfrågningar? Avser ministern att återkomma till med förslag om en förändring av 11 kap. 11 § så att odling av till exempel alger och sjöpungar ges samma villkor som odling av fisk, musslor och kräftor? Är ministern beredd att se över implementeringen och tillämpningen av EU:s ramdirektiv för vatten i syfte att skapa bättre förutsättningar för svenskt vattenbruk?
ip · H810109 · 2020-11-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:109 Effekt- och kapacitetsbrist av (SD) till Statsrådet (S) är i en situation med tilltagande effekt- och kapacitetsbrist i vårt kraftsystem. Det är en situation som vi inte befunnit oss i på mycket . Inför genomför en analys över hur effektsituationen kommer att se ut när elförbrukningen ser ut att vara som högst. Dessa analyser har historiskt präglats av ett effektöverskott och en god säkerhetsmarginal. den nuvarande regeringens mandatperiod har detta överskott dock i rask takt minskat, och analyserna präglas numera av effektunderskott och obefintlig marginal. Som om detta inte vore nog stängdes kärnkraftsreaktorn , och vid slutet av detta år är avsikten att även ska stängas. har vi också problem med tilltagande kapacitetsbrist i elnäten, vilket är än mer påtagligt och även har forcerats av regeringens skattechock mot kraftvärmen. Detta är något som begränsar en önskvärd samhällsutveckling, till exempel etablerande av bostadsområden, företag och elektrifiering i våra städer. En annan effekt av de flaskhalsar som finns kring överföringskapaciteten är att prisskillnaderna mellan elområdena tilltar. var det nästan tio gånger högre spotpris i jämfört med systempriset. Prisskillnaden har varit så stor sedan delades in i fyra prisområden. I den energipolitik som bedrivs för stunden och som är aviserad i energiöverenskommelsen finns det inget som på något sätt hanterar denna utveckling eller styr mot att el ska alstras när behov finns. Det är en utveckling som oroar mig och . Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Är statsrådet orolig över den utveckling vi nu ser kring den svenska effektbalansen och kapacitetsbristen i det svenska kraftsystemet? Är statsrådet och regeringen beredda att ompröva sin uppfattning kring ett mål för leveranssäkerheten? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa en fortsatt god leveranssäkerhet?