ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810110 · 2020-11-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:110 Restriktiva åtgärder mot av (KD) till Utrikesminister (S) Striderna i och kring enklaven eskalerar. Utvecklingen är djupt oroande – ingångna avtal om vapenvila bryts och antalet civila dödsoffer räknas i hundratal. Omvärldens och inte minst EU:s aktiva engagemang är nödvändigt för att få slut på striderna. har sedan kriget mellan och 1994 varit en från omvärlden isolerad region. Dialog har löpande hållits inom ramen för så kallade Minskgrupp där de båda länderna ingår tillsammans med , , , , , , och . Några avgörande resultat har dock inte nåtts. Bakgrunden till de azerbajdzjanska anspråken på regionen går tillbaka . Efter att Sovjetryssland invaderat både och utställdes löften om en förening av med . Trots en överväldigande majoritet av armenier i regionen beslutade dock att skulle ingå i . Under röstade en majoritet av regionens beslutsfattare för en förening med . vägrade att acceptera detta, och lågintensiva konflikter eskalerade till ett fullskaligt krig som pågick . pågår åter ett fullskaligt krig. med aktivt stöd av inledde striderna när den armeniska majoriteten i liksom attackerades. Åtskilliga rapporter från människorättsorganisationer och internationella experter visar att den turkiska inblandningen är omfattande, bland annat genom tillförsel av vapen och terrormisstänkta IS-krigare från . Att två diktaturer attackerar en liten demokratisk nation med 3 miljoner invånare är i alla avseenden förkastligt och måste fördömas. Ytterligare en allvarlig dimension i sammanhanget är att starka krafter i nu betecknar kriget som ett fullföljande av det armeniska folkmordet , 1915. Långt över en miljon kristna armenier mördades och lemlästades då av det dåvarande militära styrkor. Dessvärre är isolerat från omvärlden. EU saknar representation i regionen och inga officiella besök genomförs, detta av hänsyn till den azerbajdzjanska regimens högt uppskruvade retorik och hotfulla tonläge. Efter att själv ha besökt kan jag konstatera att dess invånare med stöd av gör sitt bästa för att bygga upp ett fungerande demokratiskt samhällssystem, trots isoleringen och det ständiga hotet om militär konflikt. är det uppenbart att ett större engagemang från EU:s sida är nödvändigt för att bistå armenierna och . Inom ramen för det östliga partnerskapet måste arbetet för dialog och fred intensifieras, parallellt med att och övriga grannländers inblandning motverkas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att inom ramen för EU-samarbetet aktivt verka för sanktioner mot med anledning av landets folkmordsliknande krigföring mot det armeniska folket? Är ministern beredd att verka för ett avbrytande av medlemskapsförhandlingar med EU till följd av regimens militära övergrepp i och dess i övrigt destabiliserande agerande i och ?
ip · H810111 · 2020-11-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:111 Stöd till företagare med enskild firma av (M) till Finansminister (S) Ända sedan pandemin bröt ut har de som driver enskilda firmor väntat på krisstöd. fick med sig hela på att uppdra åt regeringen att skyndsamt återkomma med särskilt stöd riktat specifikt till de enskilda näringsidkarna. Regeringen valde i stället att ta en lång sommarsemester, och agerade därför igen. Först när det stod klart för regeringen att de var på väg att bli överkörda i bidrog de motvilligt till arbetet och presenterade ett förslag till krisstöd. , senare, har krisstöden ännu inte nått fram. Det har fram till inte ens gått att söka det. För många med enskild firma är intäkterna att likställa med lön. Detta innebär att flera av dessa företagare stått utan inkomst . Trots att det skulle vara möjligt att söka krisstöd är det nu fortsatt inte möjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kommer ministern och regeringen att börja arbeta mer skyndsamt så att vi inte i onödan förlorar jobb och företag?
ip · H810112 · 2020-11-05 00:00:00 — Interpellation 2020/21:112 Exporten av elbilar till av (M) till Finansminister (S) Genom bonus–malus har fordonsbeskattningen för svenska bensin- och dieselbilar skjutit i höjden. Den teoretiska tanken har varit att bilar med större utsläpp ska beskattas mer för att subventionera bilar med mindre utsläpp. I praktiken har en väldigt stor del av det ökade skatteuttaget i i stället subventionerat elbilar som exporteras till . kommer regeringen och dess samarbetspartier att chockhöja fordonsskatten igen inom malusdelen. I en textrad säger sig regeringen vilja minska elbilsexporten eller det så kallade klimatbiståndet till . Hur det ska gå till eller hur effektivt det kommer att bli går inte att läsa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vad menar ministern med ställningstagandet att elbilsexporten till bör minska, och vilken nivå på elbilsexporten från till kommer ministern att betrakta som rimlig innan reglerna för fordonsbeskattningen görs om?
ip · H810114 · 2020-11-06 00:00:00 — Interpellation 2020/21:114 Skydd av personal som har vägen som arbetsplats av (SD) till Statsrådet (S) publicerades flera artiklar om en polisman som blivit påkörd nar han befann sig på en haveriplats på norr om . Polismannen fick livshotande skador i samband med påkörningen. publicerade ett inlägg på Facebook. Rubriken på inlägget var: ”får det vara nog!” Upprinnelsen till inlägget var en händelse från där en av bärgarna var ytterst nära att bli påkörd. Så här är det i stort sett för dem som har vägen som arbetsplats – polis, räddningstjänst, ambulans, bärgare och övriga som har vägen som arbetsplats. Alla vittnar om allvarliga incidenter som lika gärna kunde slutat i fullständig katastrof. Trafikanter visar ingen hänsyn utan kör både fort och nära, och detta resulterar i flera allvarliga olyckor . Några kommer aldrig hem till sina familjer när livet slutar mitt i en viktig arbetsinsats. Det är dags att skärpa kraven på bilister och se över regelverk och straffsatser. Visar man inte respekt för dem som arbetar på vägen ska det givetvis vara kostsamt, och körkortsindragning borde vara obligatoriskt. De som arbetar på vägen gör det för att hjälpa oss andra när vi behöver det. Den hjälpen ska rimligen inte betyda att man riskerar livet. De som arbetar ute på vägen ropar på hjälp när deras arbetssituation är livsfarlig. Det är dags att hörsamma de ropen. Med hänvisning till texten ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att skydda den personal som har vägen som sin arbetsplats?
ip · H810115 · 2020-11-06 00:00:00 — Interpellation 2020/21:115 Bosparkassor av (C) till Statsrådet (MP) Bristen på bostäder i är väl känd. Det märks inte minst på de orimligt långa köerna till hyresrätter, men det råder också en bristande rörlighet som leder till att bostadsbeståndet inte utnyttjas optimalt. I en undersökning som gjordes av Byggföretagen beskriver unga mellan just bostadsbristen som ett större problem än kriminalitet och bristande integration. I samma undersökning framgår att nio av tio vill bo i villa, radhus eller bostadsrätt . är det väl känt att de rådande kreditrestriktionerna, med bolånetak och dubbla amorteringskrav, gör det mycket svårt och i vissa fall omöjligt att köpa en bostad. Bauspar-modellen är en sparform med rötterna i som används framgångsrikt i stora delar av , däribland i länder som , och . Detta bosparande är anpassat för låg- och medelinkomsttagare och skulle ganska snabbt kunna introduceras i . Men det krävs vissa lagändringar för att införa en sparform där den egna bostaden är det enda ändamålet. Med den sparmodell som är vanlig inom Bauspar-modellen kan man exempelvis inom loppet av spara från noll till . Genom att följa sin sparplan får man rätt att låna motsvarande summa från den bosparkassa där man placerat sitt sparande. Låneräntan är förutbestämd vid sparstarten och amorteringsfasen till bosparkassan är lika lång som sparfasen. Den som avstår från att använda sparandet till en bostad mister rätten att få ett Bauspar-lån, skyldigheten att amortera kvarstår dock. Systemet ger även möjligheter att gynna utsatta grupper, vilket sänker trösklarna till bostadsmarknaden för hushåll som annars inte skulle kunna äga sin bostad. Enligt min uppfattning är Bauspar-modellen mycket intressant, och regeringen bör ta initiativ till att utreda hur den bäst bör implementeras i . Min fråga till statsrådet blir därför: Givet de långa bostadsköerna och behovet av fler bostäder, är statsrådet beredd att utreda förutsättningar, legala och ekonomiska, för att introducera ett bosparande i enligt Bauspar-modellen?
ip · H810116 · 2020-11-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:116 En ny migrationslagstiftning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) överlämnades betänkandet En långsiktigt hållbar migrationspolitik till regeringen. Titeln är ambitiös, med tanke på att många delar som utgör viktiga förutsättningar för en långsiktigt hållbar migrationspolitik faktiskt saknas helt . Det handlar exempelvis om att ett nej ska vara ett nej, om att nyanlända successivt ska arbeta sig in i den svenska välfärden och om ett volymmål för mottagande av asylsökande. Dessutom framgår av konsekvensanalysen att nivåerna på asylsökande skulle stanna på samma nivåer som , vilket innebär det sjätte högsta mottagandet i EU. Det är knappast långsiktigt. I betänkandet ingick 26 förslag. Det enda parti som stod bakom samtliga var Socialdemokraterna. Regeringspartnern stod bara bakom tre. verkar Socialdemokraterna dock ha svängt i några av frågorna. meddelade nämligen och på en presskonferens att regeringen jobbar med ytterligare förslag som kommer att remitteras, varav några inte är förenliga med förslagen i betänkandet. Det handlar om tillfälliga lättnader i gymnasielagen, så att det blir lättare för dem som omfattas av den att få permanent uppehållstillstånd. Det handlar också om nya grunder för uppehållstillstånd på humanitära skäl som står i direkt motsats till förslag. Dessutom vill man genomföra lättnader vad gäller anhöriginvandring för kvotflyktingar. De kompletterande förslagen ska tas fram och remitteras som betänkande är på remiss. Enligt ska en lagrådsremiss och proposition komma , för att träda i kraft , då den tillfälliga lagen löper ut. Under presskonferensen framgick också att ytterligare lättnader kan bli aktuella efter remissomgången. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till justitie- och migrationsminister : När avser ministern att remittera de tillkommande förslagen? Hur lång remisstid har ministern för avsikt att avsätta för de tillkommande förslagen? När avser ministern att lämna över en proposition till ? Vad är innebörden av den humanitära skyddsgrund som ministern kommer att föreslå?
ip · H810117 · 2020-11-08 00:00:00 — Interpellation 2020/21:117 Överflyttning av gods till järnväg och sjöfart av (V) till Infrastrukturminister (S) Som bekant står transportsektorn för en tredjedel av de svenska utsläppen av växthusgaser. Transportsektorns utsläpp ska minska med till 2030. är vi långt ifrån att nå det målet. Mycket mer behöver göras. En viktig åtgärd för att minska utsläppen från transportsektorn är att flytta över mer godstransporter från våra vägar till de mer klimatsmarta alternativen sjöfart och järnväg. Vi var därför många som gladdes åt inrättandet av regeringens nationella godsstrategi , som hade som syfte att främja överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. I samband med godsstrategin har också ett godstransportråd under infrastrukturministerns ledning inrättats liksom en färdplan i regi för att främja överflytten från väg till järnväg och sjöfart. Jag delar de goda intentionerna med en godsstrategi och ett godstransportråd, men det förefaller som att det krävs skarpare åtgärder än så för att vägtransporternas utsläpp på allvar ska minska och gods ska flyttas över till järnvägen och sjöfarten. När jag bad ta reda på vilka kvantifierbara resultat som fanns på hur mycket av godstransporterna som har flyttats över från väg till järnväg och sjöfart sedan den nationella godsstrategin inrättades fick jag svaret att de inte kunde hitta några sådana resultat (, dnr 2020:1199). Jag har också tagit del av Trafikanalys utvärderingar av regeringens godsstrategi, och inte heller där går det att utläsa att gods flyttats över till hållbarare transportslag. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är det ministerns uppfattning att den nationella godsstrategin har varit framgångsrik? Avser ministern att ta initiativ till ytterligare åtgärder för att främja överflyttning av godstransporter från väg till de klimatvänligare alternativen järnväg och sjöfart, och i så fall vilka?
ip · H810119 · 2020-11-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:119 Integrationspolitikens utgångspunkter av (SD) till Statsrådet (MP) Integrationspolitikens teoretiska utgångspunkter kommer till uttryck bland annat i regeringens proposition 1997/98:16 , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik och utredningen som låg till grund för denna. I och med propositionen fastslogs den politiska inriktningen för integrationspolitiken, vilken till sitt innehåll inte förändrats . Den politiska inriktningen stadgar ett antal principer och målsättningar, till exempel valfrihetsmålet. Detta innebär att den som invandrar till själv ska kunna välja i vilken grad denna vill bli en del av den svenska kulturen och ta till sig de värderingar och normer som präglar samhället här. Propositionen slår också fast att samhället ska bestå av en mångfald av värderingar och att individen ska kunna integrera gamla och nya livsmönster och livsstilar på det sätt hon själv önskar, vilket är en förutsättning för att människan ska utveckla en hel identitet och vara stolt över sin bakgrund. Jag tror att integrationspolitiken, i kombination med för stor invandring är grundorsaken till det segregerade och splittrade samhälle som vi lever i. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet något samband mellan integrationspolitikens teoretiska utgångspunkter och de problem vi har med segregering och arbetslöshet? Anser statsrådet att det är dags för en övergripande utvärdering av de effekter som integrationspolitikens har haft ?
ip · H810120 · 2020-11-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:120 säkerhetspolitiska linje av (M) till Utrikesminister (S) lade regeringen sin totalförsvarsproposition inför försvarsbeslutet på bord. Propositionen anger inriktningen för säkerhets- och försvarspolitik för perioden –2025 och har även ett längre perspektiv in i nästa försvarsbeslutsperiod. Propositionen innehåller i princip samma tre grundläggande delar som Försvarsberedningens rapporter på vilka propositionen baseras. Det handlar om den säkerhetspolitiska analysen, de konkreta åtgärderna för att stärka försvaret samt de ekonomiska tillskott som ska finansiera förmågeökningen. De tre delarna utgör en odelbar helhet som är grunden för svensk säkerhets- och försvarspolitik. Det är positivt att regeringen i totalförsvarspropositionen har utelämnat den skrivning om militära alliansfrihet som varit den nuvarande regeringens utgångspunkt ända sedan den tillträdde 2014. Senast i regeringsförklaringen stod ”Den militära alliansfriheten tjänar vårt land väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra .” Liknande skrivningar har förekommit i regeringsförklaringar och utrikesdeklarationer . I totalförsvarspropositionen däremot skriver regeringen: ”är inte med i någon militär allians. bygger säkerhet tillsammans med andra.”. Formuleringen kommer ursprungligen från Försvarsberedningens rapport , där den antogs i bred politisk samsyn. Det innebär en tydlig vindkantring jämfört med den tidigare formuleringen. I propositionen finns även mer långtgående skrivningar än tidigare när det gäller operativ planering med , , , och Nato. Det är bra om det från regeringens sida finns en vilja att omvärdera den svenska militära alliansfriheten. Dock fanns det en snarlik situation 2018 då Försvarsberedningen konstaterade att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Trots att det fanns en brett förankrad ny skrivning hävdade såväl statsminister som dåvarande utrikesminister att den nya formuleringen inte innebär någon förändring av regeringens ståndpunkt. rapporterade dessutom att () sänt ut ett dokument till ambassader där departementet instruerar ambassaderna att bortse från den nya skrivningen om hotbilden och fortsätta att använda den gamla formuleringen från rapporten och försvarsbeslutet . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till utrikesminister : Kan ministern förklara om formuleringen i totalförsvarspropositionen om att inte är med i någon militär allians numera även utgör regeringens säkerhetspolitiska linje? Hur avser ministern att informera svenska myndigheter, och särskilt de svenska ambassaderna utomlands, kring den nya formuleringen? Anser ministern att säkerhetspolitiska linje bör vara förankrad och framförhandlad med partier?
ip · H810121 · 2020-11-10 00:00:00 — Interpellation 2020/21:121 Utbyggnad av av (M) till Infrastrukturminister (S) Beslutet om den planerade utbyggnaden av fjärde start- och landningsbana tycks dröja. Regeringen och de rödgröna partierna i vill även stänga . Gällande tillstånd löper ut . Regeringens politik när det gäller infrastruktur är Stockholmsfientlig i flera avseenden. Regeringen vill inte bygga ut trots att de vill avveckla . Regeringen vill inte bygga nödvändiga vägar som Östlig förbindelse och Tvärförbindelse . Det kommer att stå dyrt. Regeringens politik bekämpar som tillväxtmotor. tycks få styra infrastrukturpolitiken helt och hållet. Det är i grund och botten svårt att över huvud taget förstå denna fientliga inställning till både bilresande och flygresande som regeringen gång på gång uppvisar. Oavsett visioner för framtidens infrastruktur på mycket lång sikt måste alla närvarande politiker i dagens – från höger till vänster – inse att flygtrafiken liksom biltransporter kommer att vara avgörande för att vårt land ska fungera, för tillväxten och för jobben. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder ser ministern ett behov av för att bättre hantera inrikesflyget givet att det i stora delar trafikerar och eventuellt kan behöva omlokaliseras om inte den fjärde banan byggs på ? Vilka konkreta åtgärder vidtar ministern, , för att säkra behov att god tillgång till flygförbindelser? Vilken analys gör ministern av konsekvenserna för , liksom för hela , av en nedläggning ?
ip · H810122 · 2020-11-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:122 Valfusk i av (C) till Utrikesminister (S) Venezuelanerna är hårt drabbade av det omfattande misstyre som präglat landet . Rapporterna om övergrepp och brott mot mänskligheten är tydliga. Människor försöker fly trots covid-19 och stängda gränser. Röster talar om att det inte går att leva i längre. Över 5 miljoner människor har flytt, enligt IOM, och antalet som söker asyl har ökat med 8 , enligt UNHCR. Sedan Maduro arrangerade sitt eget presidentval har situationen förvärrats på alla områden. Nationalförsamlingen, som varit den enda legitima folkvalda institutionen, konstaterade att valet stred mot konstitutionen. Men Maduro lät installera sig efter det val som av få erkänts som fritt. Kravet från , EU och Limagruppen med flera var ett fritt omval. För att genomföra detta blev det parlamentets talman som var den folkvalde representanten som skulle säkra ett nytt presidentval. Detta har inte kunnat genomföras. Oppositionen har hotats, fängslats och trakasserats. Ett icke ovanligt mönster i diktaturer. Maduro har inte accepterat det folkvalda parlamentet. Krisen har tilltagit. Maduros lösning blir inte att avgå utan att forma sitt eget parlament men under skenet av ett nytt ”val” och tillsätta sin egen . En repris på den så kallade valda konstitutionella församlingen är uppenbar. Maduro planerar således att genomföra ett nytt odemokratiskt val . Ett val med syfte att forma det parlament han vill ha. Mönstret känns igen från diktaturer och autokratier där man med ofria, odemokratiska så kallade val vill framställa sig som folkets företrädare. Det är viktigt att inte spela med i denna tragedi, denna skendemokrati. Omvärlden måste tydligt och i förväg klargöra att vi inte accepterar valet och de valda som legitima. Förutsättningarna för ett fritt, rättvis och demokratiskt val existerar helt enkelt inte över huvud taget. Maduroregimen överlever genom livlinor av stöd från fem länder: , , , och – länder som uppenbart inte vill se fria och rättvisa val eller respekt för mänskliga rättigheter. Det är tragiskt. Mot bakgrund av ovanstående frågar jag utrikesminister : Vilka initiativ har tagit för att driva på EU att samordnat och tillsammans med demokratier före göra det tydligt att det planerade valet i saknar förutsättningar att bli legitimt? Kan ministern och regeringen klargöra att inte kommer att betrakta ett parlamentsval i under de nuvarande förutsättningarna som vare sig fritt eller rättvist?
ip · H810123 · 2020-11-11 00:00:00 — Interpellation 2020/21:123 Fortsatt stöd till bussbranschen av (SD) till Näringsminister (S) Den svenska bussbranschen har som näring drabbats oerhört hårt av pandemin. När människor ombeds att inte resa och bara resa om de måste, som evenemang, besöksmål, idrottstävlingar och kulturevenemang ställs in, har turistbussarna inte heller mål att köra till. och Transportföretagen har visat på behovet av ett riktat stöd för att det ska finnas kvar en transportkapacitet för föreningar, skolor, besöksnäring och tågersättning. Det kommer också efter , och vi ska starta upp vårt samhälle igen. Då måste det finnas förutsättningar att lösa de transportbehov som finns i samhället. Läget är akut för många inom bussbranschen, och om ingenting görs är risken överhängande att en stor del av transportkapaciteten inom bussbranschen försvinner. Förbunden har presenterat stödet för enskilda statsråd, statssekreterare och riksdagspolitiker. när restriktionerna skärps riskerar många svenska bussföretag att gå i konkurs. Flera av företagen vittnar om intäktstapp på , vilket de verifierat i ansökningarna om omställningsstöd. har regeringen meddelat att man avser att förlänga permitteringsstödet och omställningsstödet, vilket är positivt. Men omställningsstödet, som också ger ersättning för fasta kostnader, ska i denna nya förlängning endast omfatta augusti, och kunna sökas först . Vi är redan inne och ser att turistbussarna inte rullar . Därför behövs kompletterande riktade stöd till en näring som förlorat nästa hela sin verksamhet. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Avser ministern att föreslå ett riktat stöd för avställda turistbussar enligt modell från och Transportföretagen?