ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710257 · 2020-01-16 00:00:00 — Interpellation 2019/20:257 Mängdrabatt vid flerfaldig brottslighet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Den så kallade mängdrabatten rör straffmätningen vid flerfaldig brottslighet. I svensk rätt tillämpas asperationsprincipen. Detta innebär att rätten vid straffmätningen utgår från det brott som har högst straffvärde och sedan ger en reduktion för varje efterföljande brott. Som följd av detta finns det ofta brott vars straffvärde inte får en noterbar, om ens någon, konsekvens för påföljden av den samlade brottsligheten. Detta görs än värre av det faktum att det finns en bestämmelse som sätter ett tak för hur sträng påföljd som får dömas ut, i relation till det svåraste brottet. Det bör inte finnas någon gräns där all övrig brottslighet som begås blir gratis. Brottsoffer står ofta utan upprättelse när brottet inte föranleder något straff för gärningsmannen. Alternativet som ofta ställs mot detta är en ren kumulationsprincip, där följden är att omöjliga straff skulle kunna dömas ut. Hur är tre livstider? Vad gör det för skillnad om en 40-årig våldtäktsman döms till 80 eller i fängelse? har i ett tillkännagivande till regeringen, 2018/19:JuU11, valt en mellanväg där de tre grövsta brotten ska lyda under kumulationsprincipen, och först därefter ska asperationsprincipen tillämpas. valde att ställa sig bakom det förslaget, då det utgör en förbättring jämfört med nuvarande ordning, men skulle alltjämt önska en bättre ordning. Syftet med en sådan förändring är att bättre bejaka brottsofferperspektivet, så att de som utsätts för brott också kan känna att de får den upprättelse de förtjänar. Förutom det tillkännagivande som beslutat skulle även vilja se att kumulationsprincipen alltid tillämpades vid allvarliga brott mot person. Regeringens företrädare i reserverade sig dock även mot tillkännagivandet, med anledning av att frågan bereddes inom . Förslag om detta fanns dock inte med på regeringens 34-punktsprogram. Det finns således anledning att fråga ministern om regeringen ämnar tillgodose det tillkännagivande har riktat. Med bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kommer ministern och regeringen att gå fram med utredning om revidering av straffmätning vid flerfaldig brottslighet? Vad kommer ministern och regeringen att göra för att garantera brottsoffers rätt till upprättelse i samband med detta?
ip · H710260 · 2020-01-16 00:00:00 — Interpellation 2019/20:260 Utredningen om privat initiativrätt av (KD) till Statsrådet (MP) remitterades betänkandet Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (SOU 2019:9). hade över 80 organisationer, statliga, kommunala och aktörer i branschen svarat på remissen. Frågan är angelägen. Privat initiativrätt skulle innebära att fler detaljplaner kan produceras och att det därmed skapas fler planer som kan verkställas, som processen också kan gå snabbare. Enligt utredningen kan planintressentens medverkan förtydligas och utvecklas, vilket kan leda till att tiden mellan ett positivt planbesked och påbörjad planläggning kan användas mer effektivt. Utredningen föreslår nya bestämmelser i . En sådan är att kommunen i planbeskedet ska ange vilket planeringsunderlag som kan behövas för att en detaljplan ska kunna tas fram, vilket ger planintressenten möjlighet att ta fram de utredningar och underlag som kan behövas. Det bör leda till att planläggningen kan ske snabbare. Utredningen föreslår också att det ska tydliggöras i att andra än kommunen, till exempel planintressenten, får ta fram planeringsunderlag. Dessa förändringar skulle vara mycket positiva. Fler planer är nödvändigt för att byggandet av fler bostäder, kontor och andra typer av lokaler som behövs. Det skulle dessutom förmodligen innebära att kommunernas resurser i högre utsträckning kan fokuseras på strategiska frågor, såsom infrastrukturprojekt. Det har gått ett drygt halvår sedan remissvaren inkom till . Regeringen bör därför ha berett frågan om hur den vill gå vidare med de förslag till ändringar i som finns i utredningen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka av de förslag till förändringar i som finns i ovan nämnda utredning kommer regeringen att föreslå för ? När kommer regeringen att lägga fram dessa förslag för ?
ip · H710261 · 2020-01-16 00:00:00 — Interpellation 2019/20:261 export- och investeringsstrategi av (SD) till Statsrådet (S) presenterade regeringen export- och investeringsstrategi. Strategin på över 30 sidor kan ses som en uppdatering och uppföljning av den exportstrategi som presenterades och består huvudsakligen av fem strategiska målsättningar med flertalet viljeriktningar och åtgärdsförslag kopplade till sig. Från sida gläds vi åt att regeringen, åtminstone genom en strategi, verkar för att stärka handelsförbindelser och underlätta för svensk export. Detta är inte minst viktigt i av sviktande konjunktur och relativt låg svensk tillväxt. Att man i strategin dessutom pekar ut små och medelstora företag och behovet av att främja deras exportmöjligheter ligger väl i linje med generella näringspolitik. Med detta sagt återstår det att se hur strategin faller ut i praktiken. kan det konstateras att det återfinns en rad andra välbehövliga näringspolitiska åtgärder som inte ryms inom ramarna för den nämnda strategin. Handelspolitik har överlag blivit alltmer aktuellt givet handelskonflikten mellan och , förmåga att genom handel agera geopolitiskt och fallet i . Dessa frågor ryms i strategins målsättning nummer tre, ”ska vara pådrivande för en fri, hållbar och rättvis internationell handel”. Där skriver regeringen bland annat ”För som ett handelsberoende land är en regelbaserad, fri och rättvis multilateral världshandel en viktig förutsättning.” och fortsätter sedan med att uttrycka behovet av att reformera och modernisera WTO – en ambition som delar. Regeringen nämner även att växande roll påverkar det multilaterala handelsregelverket, men ingenstans nämns bland insatserna på området hur man ämnar verka för att kontra detta. Att till exempel fortsatt definieras som ett u-land i WTO-sammanhang är något som återkommande väcker kritik. Behovet av att från sida agera mot blir dessutom större i kölvattnet av diplomatiska påtryckningar mot enskilda statsråd och av kinesiska bolagsförvärv i , med mera. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Givet den uttalade ambitionen i export- och investeringsstrategi att vara pådrivande för en fri och rättvis internationell handel, hur ämnar statsrådet och regeringen agera för att påverka i den riktningen, såväl i arbetet inom multilaterala organisationer likt WTO som i bilaterala och diplomatiska samtal?
ip · H710262 · 2020-01-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:262 Karens vid ansökan om medborgarskap av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har en central roll för att värna nationella säkerhet. Generaldirektör intervjuades i Aktuellt angående det faktum att tidigare försvarsminister fått svenskt medborgarskap med falsk identitet och dessutom lever på sjukpenning här. Intervjun handlade delvis om ett regeringsbeslut som stadgar en karenstid för medborgarskap i de fall den sökande varit verksam i eller haft ett bestämmande inflytande över en organisation vars verksamhet innefattat systematiska, omfattande och grova övergrepp. Ribbenvik hävdade att regeln inte tillämpas automatiskt bara för att en person varit general i exempelvis armé, utan att det i stället krävs ett individuellt ansvar för en viss gärning och att karenstiden främst rör personer som deltagit i organisationer inom säkerhets- eller underrättelsetjänst. Migrationsöverdomstolen har tolkat regeln i två fall . Det ena handlar om en person som samlat in pengar och delat ut tidningar för samt varit politiskt aktiv i en terrorklassad organisation, det andra om en tidigare general i den afghanska säkerhetstjänsten. I båda fallen beslutade domstolen att karens skulle gälla. Enligt domskälen räcker det med att personen har ”varit verksam” i organisationen eller ”haft ett bestämmande inflytande” över den. Domstolen noterar dessutom uttryckligen att ”i regeringens praxis uppställs inget krav på att den enskilde själv ska ha varit direkt eller indirekt delaktig”. Det faktum att både regeringsbeslutet och praxis stöder sig på just deltagande i en organisation som begår omfattande och grova övergrepp, utan att ta hänsyn till den specifika typen av organisation (militär, underrättelsetjänst, terrorgrupp), gör att Ribbenviks påstående om att det krävs individuellt ansvar i det förevarande fallet och att den automatiska karensen tillämpas för organisationer inom säkerhetsunderrättelsetjänst saknar explicit stöd. Uttalandet måste ses som egen, mer restriktiva tolkning. Statistik över antalet fall FLER ÄN TVÅ GRUNDER HEMVISTVILLKORET 4 ÅR EJ UPPFYLLT VILLKOR OM 5 ÅRS VISTELSE I RIKET EJ UPPFYLLT (AUTOUTSK ÖVRIGT + OKLAR IDENTITET Koden mänskliga rättigheter började användas av ; fanns ingen säker statistik för i hur många fall regeln tillämpats. Även efter kan fall där regeln tillämpas registreras under en annan kod. Det är med andra ord omöjligt för att få en klar bild över regelns tillämpning. Med anledning av detta vill jag justitie- och migrationsminister : Anser ministern att den statistik som finns angående tillämpning av karensregeln är tillräcklig? Bedömer ministern, mot bakgrund av det anförda, att reglerna när det gäller karens bör ses över och förtydligas? Är ministern i så fall beredd att utreda frågan, till exempel i ett tilläggsdirektiv till ?
ip · H710263 · 2020-01-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:263 Barnskydd vid brottsmisstanke av (SD) till Socialminister (S) Att barns väl och ve går före allt annat samt att vårdnaden om barn ska säkerställa bästa tänkbara omsorg om samt trygghet och säkerhet för barn måste vara en självklarhet. Det anser dock inte regeringen. rapporterades att en kommun placerade barn i ett familjehem där mannen utreddes för sexbrott och senare dömdes för våldtäkt mot barn. Men kommunen kunde vid placeringen av barnen inte få reda på sexbrottsmisstankarna mot mannen eftersom han inte hade åtalats då. Det krävs nämligen åtal för att ska få reda på att en person är misstänkt för brott från polisens misstankeregister. Det fanns inte i detta fall och därmed kunde kommunen inte få reda på misstankarna. Kommunen har vänt sig till regeringen och vill att ska få ut mer information och i ett tidigare skede i vissa fall, vilket regeringen bedömer inte är aktuellt utan anser att integritetsskyddet ska gå före barnskyddet. Ett sådant scenario omöjliggör god vårdnad om barn och gör ett antal frågor aktuella. Det finns många scenarier där vårdnadshavares roll, ansvar och uppgifter sätts ur spel till följd av integritetsskyddet. Enligt 6 kap. (1949:381) har vårdnadshavare ett krav på sig att se till att barn får en god omsorg Enligt den stadgade gäller enligt artikel 3 att vid alla beslut som rör barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa, enligt artikel 4 att varje stat ska ta ansvar för och nyttja sina resurser till fullo för att uppfylla barns rättigheter, enligt artikel 5 att barnets föräldrar eller annan vårdnadshavare ansvarar för barnets uppfostran och utveckling och också ska stötta barnet i att få sina rättigheter uppfyllda och enligt artikel 19 att barn ska skyddas mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp, vanvård eller försumlig behandling, misshandel eller utnyttjande, inklusive sexuella övergrepp. Barn har ett stort behov av trygghet. Då måste det skapas ett system som gör att tryggheten kan skapas. Det behöver gå före den personliga integriteten för den vuxne. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vad avser regeringen att göra för att förändra reglerna för informationsflödet så att samhället lever upp till vid placering av barn i familjehem?
ip · H710264 · 2020-01-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:264 Månggiften i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) överlämnades betänkandet Skärpta regler om utländskamånggiften till statsrådet . återstår regeringens behandling av förslagen som föreslås träda i kraft . Dock kan vi redan nu konstatera att utredningen helt saknar förslag för hur månggiften som finns i ska upphävas. Trots att vi var flera i utredningens politiska referensgrupp som påtalade ett behov av ett definitivt slutdatum för när alla kvarvarande månggiften måste vara upphävda, så valde utredaren att inte gå vidare med ett sådant förslag. Som tur är så behöver inte regeringen hålla sig till utredarens förslag utan kan om den vill gå längre. Dock framstod det som att Socialdemokraterna som parti saknar ambitioner att vilja upphäva de månggiften som finns i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern för avsikt att agera för att inga månggiften ska få förekomma i ?
ip · H710265 · 2020-01-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:265 Månggifte i av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) presenterade Utredningen om strängare regler om utländska månggiften sitt betänkande Skärpta regler om utländska månggiften (SOU 2020:2) som handlar om ändringar av reglerna om månggifte i . En nackdel med de lagändringar som utredningen föreslår är att de inte kommer att få effekt eftersom de inte ska gälla retroaktivt. Personer som ingått flera äktenskap i sitt hemland före och därefter kommer till kommer inte att omfattas av de föreslagna ändringarna. Äktenskap som ingåtts före kommer, om personen därefter flyttar till , att hanteras enligt de regler som gäller i . En annan nackdel är att förslagen innehåller en ”pysventil” som möjliggör att månggiften godkänns även om de skulle träffas av den nya lagen om det finns ”synnerliga skäl”. I praktiken skulle det innebära att trots förslagen, och om lagändringarna kommer att träda i kraft, fortsätter man att tillåta att månggifte förekommer i och ändringarna kommer inte att påverka någonting . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur tänker ministern agera för att helt förhindra månggiften i ?
ip · H710266 · 2020-01-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:266 Höjda kostnader för ordningsvaktstillstånd av (M) till Statsrådet (S) Polisbristen i i allmänhet och i är närmast akut. En lösning som finns är då att anlita ordningsvakter för att skapa trygghet och säkerhet. kommer att kraftigt höja avgifterna för utbildning av ordningsvakter; ett beslut som väcker starka känslor och stor oro och där landsbygden kan komma att drabbas hårdast. Efter höjningen, som genomförs , kommer grundutbildningen att kosta , vilket kan jämföras med den kostnad på som gällde . Dessutom ökar avgiften för fortbildning av ordningsvakter från till och arenautbildningen från till . Fortbildning är den utbildning som ordningsvakter behöver genomföra för att kunna fortsätta jobba. Många ordningsvakter arbetar extra som vakt vid sidan av sina ordinarie yrken, och genom den kraftiga höjningen av avgifterna riskerar man att många lämnar yrket. Om hela kostnaden ska påföras de restauranger, idrottsanläggningar, kommuner med mera som anlitar ordningsvakter så kommer det att försämra deras lönsamhet alternativt fördyra kostnaderna kraftigt för dem som besöker verksamheterna. I den orostid som råder just nu kan det inte ligga i regeringens intresse att försämra villkoren för ordningsvakter. Tvärtom behövs det sannolikt fler ordningsvakter i och i , och då borde man kanske i stället införa en betydligt lägre avgift än . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilken dialog har skett mellan statsrådet och myndigheten inför den kraftiga avgiftshöjningen? Vad är statsrådets analys av avgiftshöjningens konsekvenser på möjligheten att utbilda fler ordningsvakter och om en sådan analys skett, har det föranlett något agerande från ministern? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkerställa att inte regeringens myndighet höjer avgifterna så kraftigt?
ip · H710268 · 2020-01-20 00:00:00 — Interpellation 2019/20:268 23 000 tunnor med kvicksilver utanför och av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Mätningar med sonarteknik som geologiska undersökning, SGU, har gjort visar att tunnor dumpades på väg ut till det bestämda dumpningsområdet. Bara 3 500 tunnor har lokaliserats i själva dumpningsområdet, och vittnesuppgifter tyder på att en del tunnor ligger betydligt närmare land, bland annat vid Draghällan strax utanför . Med ett fortsatt systematiskt avsökande skulle, enligt SGU:s bedömning, sannolikt merparten av de 23 000 dumpade tunnorna kunna lokaliseras. Undersökningar visar att tunnornas plåthölje rostat sönder, att innehållet vittrar och att det miljöfarliga innehållet sprids och kan tas upp av fisk. har inte uppseendeväckande höga halter av kvicksilver uppmätts i dumpningsområdet, men undersökningarna betraktas inte som heltäckande, och skriver att ”området kan utgöra en mycket stor risk för människors hälsa och miljön”. Totalt beräknas de 23 000 tunnorna innehålla kvicksilver. Det är dags att bärga tunnorna; det tycker en forskare och professor i analytisk kemi på . ”Jag tycker att man ska överväga att bärga tunnorna”, säger , professor i analytisk kemi på , till SVT och hänvisar till riskerna: ”Det är ändå åtta-nio ton kvicksilver som riskerar att komma ut i miljön.” Det är viktigt att de 23 000 tunnorna i identifieras och att ett arbete med att ta upp kvicksilver ur havet påbörjas . Jag vill med anledning av ovanstående fråga miljö- och klimatminister : Vilket regeringsuppdrag har getts till ansvariga myndigheter för att påbörja ett arbete med att ta upp och identifiera gifttunnorna i ? Har ministern i regleringsbrev instruerat ansvariga myndigheter att påbörja ett arbete med att ta upp de gifttunnor – 3 500 stycken – som är identifierade? Vad beräknas det kosta att ta upp gifttunnorna i , och vilken budget har regeringen avsatt för det för ?
ip · H710269 · 2020-01-20 00:00:00 — Interpellation 2019/20:269 Restriktiva åtgärder mot av (KD) till Utrikesminister (S) Diktaturregimen i har spridit död och terror över världen . har även drabbats när 17 personer hemmahörande i vårt land dödades i samband med nedskjutningen av flyg PS752 strax utanför . Islamiska republikens högsta företrädare påstår att robotattacken mot PS572 berodde på ett misstag, men valde regimen att inledningsvis förneka, ljuga och föra världen bakom ljuset. Det råder inget tvivel om att bär det fulla ansvaret för attacken och för att ha tagit 176 oskyldiga människors liv. En fullständig, transparent och oberoende utredning om omständigheterna kring nedskjutningen av planet är en självklarhet, liksom kompensation och ekonomiskt stöd till offrens anhöriga. Till detta kommer att det som skett understryker vikten av att aggressiva uppträdande i upphör, liksom regimens systematiska brott mot grundläggande mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av detta är det angeläget och rimligt att ytterligare restriktiva åtgärder vidtas mot de styrande i . bör verka för utökade sanktioner mot regimen och dess företrädare, både inom ramen för EU-samarbetet och i International Coordination and for the Victims of . Som jämförelse kan nämnas att EU direkt efter den ryska nedskjutningen av i östra inledde diskussioner om utökade sanktioner mot . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern och regeringen att åtgärder mot den iranska regimen bör vidtas från och/eller EU med anledning av nedskjutningen av PS752? Avser ministern och regeringen att skyndsamt och inom ramen för EU-samarbetet ta initiativ till och verka för utökade sanktioner mot ?
ip · H710270 · 2020-01-20 00:00:00 — Interpellation 2019/20:270 lönsamhet och livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Lönsamheten för våra svenska gårdar viker, och då försvårar regeringen för livsmedelsstrategin. Skattehöjningen på diesel leder till att de satsningar som görs i handlingsplan 2 finansieras av gårdarna själva. Detta görs när lönsamheten är låg. Målen med strategin är långt fram i tiden, men då måste det också finnas gårdar kvar som kan producera kraftigt ökad mängd livsmedel. Jag vill därför fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet skapa förutsättningar för ökad lönsamhet för våra svenska gårdar på kort sikt? Är det statsrådets position att endast en kraftig storleksrationalisering är lösningen på livsmedelsstrategins mål om att öka produktionen, eller vad avser statsrådet att göra för att ge förutsättningar för ökad produktion?
ip · H710271 · 2020-01-20 00:00:00 — Interpellation 2019/20:271 Polisens tekniska utrustning av (M) till Statsrådet (S) Det är av största vikt att svenska folket har ett högt förtroende för rättsväsendet och våra brottsbekämpande myndigheter. Det svenska samhällskontraktet bygger på det. I ett uppmärksammat jaktmål har polisen haft en så undermålig teknisk utrustning att en person har suttit häktat i på grund av att polisens hörlurar inte har fungerat tillräckligt väl, påstår åklagaren i målet. När åklagaren i samma mål använde sina privata hörlurar var det uppenbart att det som polisen hade markerat som ohörbart i en telefonavlyssning i själva verket var fullt hörbart, enligt åklagaren. Det är självklart djupt oacceptabelt att en person sitter häktad i på grund av undermålig teknisk utrustning hos den svenska polisen. I en skriftlig fråga till statsrådet svarar statsrådet: ”Enligt uppgift från är den tekniska utrustningen som tillhandahålls medarbetarna av mycket god kvalitet. Det gäller även hörlurar. Jag har ingen anledning att betvivla detta och ser inte behov av att vidta några åtgärder från regeringens sida gällande teknisk utrustning specifikt.” Det betyder att det finns två versioner av händelsen. Antingen har åklagaren rätt – och då stämmer inte statsrådets och polisens svar – eller så har polisen och statsrådet rätt – och då stämmer inte åklagarens påstående. Det är inte förtroendeskapande för rättsväsendet när det finns två så olika versioner av en sådan här uppmärksammad händelse. Dessutom har en person suttit häktad i på det som uppenbarligen är ett hörfel eller av annan orsak inte korrekt återgiven utskrift av en telefonavlyssning. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder i tjänsten för att säkerställa att och har ett högt förtroende hos allmänheten? Vad avser statsrådet att vidta för konkreta åtgärder för att stärka rättssäkerheten i så att inte personer sitter häktade på grund av brister i polisens tekniska utrustning?
ip · H710273 · 2020-01-21 00:00:00 — Interpellation 2019/20:273 Tullens befogenheter av (KD) till Finansminister (S) ställde jag en fråga till med anledning av det uppdrag som , och fick av . Uppdraget ska slutredovisas . Men det har delredovisats två gånger, och i den delredovisning som kom står att myndigheterna ”har tillsatt en grupp som tittar närmare på åtgärder som kan kräva författningsändringar”. Detta låter bra. tillkännagav också i M-KD-budgeten att ”bör enligt utskottet även ges ett utökat uppdrag som gäller kontroll vid utförsel. Ny lagstiftning bör antas som ger personal befogenhet att stoppa och genomsöka fordon.” Problemet är bara att företrädare för uppdragsmyndigheterna i offentliga sammanhang informerat om att endast deltar i arbetsgruppen som tittar på förslag på författningsändringar. och anser sig inte ha fått något uppdrag att lämna förslag på ändrade befogenheter för myndigheterna. Ett sådant uppdrag saknas också explicit i det uppdrag som gav myndigheterna . Om detta stämmer är det oerhört allvarligt. Då har regeringen på grund av bristfälliga instruktioner misslyckats att få en gedigen genomlysning av problemen från myndigheterna. Dessvärre underlät att ge ett rakt svar på frågan. Därför frågar jag finansminister : Har fått något uppdrag att lämna förslag på ändrade befogenheter för myndigheten och ingår med aktivt deltagande i den grupp som tittar närmare på författningsförändringar?