ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710333 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:333 Forskningsstöd kring skärmtid och digitala verktyg för förskolebarn av (KD) till Utbildningsminister (S) Den digitala revolutionen har medfört att datorer och digitala hjälpmedel används inom allt fler områden. är även många mycket små barn regelbundna användare av skärmar. Ögonläkare har varnat för att ögats utveckling kan påverkas negativt av alltför långa stunders fixering på ett objekt på ett fast avstånd, som en pekplatta eller datorskärm. Omfattande skärmanvändning hos barn kan även kopplas till ökad risk för fetma och försämrad sömn. Den gav i den ansedda barnmedicinska tidskriften ut rekommendationer för skärmtid, inklusive tv-tittande och videospel. Enligt den bör barn helt undvika digitala medier, undantaget videochatt. Två- till femåringar bör inte titta på mer än en timmes högkvalitativ barnproduktion per dag. finns en ny reviderad läroplan för förskolan, där ämnet ”Digital kompetens” införts. I kommentarer beskrivs hur förskolebarnen får använda digital kamera eller surfplatta. Det poängteras att ”digitalisering i förskolan handlar inte om att barnen ska sitta mer framför skärmar, utan i stället kan förskolan medvetet använda sig av ett varierat utbud av aktiviteter, exempelvis en digital bok till läsestunden”. Om skärmar används i ett ”varierat utbud av aktiviteter” kan det även påverka föräldrarnas bild av skärmanvändning, även för små barn. Kanske kan det finnas en risk att föräldrar utgår ifrån att om förskolan använder sig av skärmar är det ”fritt fram”? Vem tar ansvar för att barnets sammanlagda tid framför en bildskärm inte blir alltför lång? Som med allt annat i förskola och skola är det av stor vikt att de metoder som används vilar på forskning och beprövad erfarenhet. Med tanke på att pekskärmar bara funnits i omkring finns ännu inte så mycket forskning på området, framför allt inte longitudinella studier på hur skärmar påverkar små barn. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till utbildningsminister : Vilken forskning stöder sig på när det gäller användning av skärmar i förskolan till barn i olika åldrar? Hur säkerställer man att inte den sammanlagda skärmtiden per dag överskrider ?
ip · H710334 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:334 Bristande konkurrensneutralitet av (M) till Socialminister (S) var drygt 228 000 personer som var eller äldre beviljade hemtjänst, och ytterligare nära 88 000 bodde permanent i särskilt boende för äldre. En stor del av denna omsorg tillhandahålls av privata utförare. Inom handlar det om av samtliga hemtjänsttimmar i landet. Skillnaderna mellan länen är dock stora. Medan av hemtjänsttimmarna i utförs i privat regi rör det sig endast om av timmarna i . I är det av den hemtjänst som utförs som erbjuds av andra aktörer. I , som är största stad, är siffran helt annorlunda: där utförs av alla utförda hemtjänsttimmar av andra driftsformer än kommunen själv. Den stora skillnaden beror till stor del på kommunernas välvilja att anamma lagen om valfrihet och ge sina kommunmedborgare en möjlighet att välja vem som ska komma hem till dem och utföra deras beviljade hemtjänstinsatser. 162 kommuner i har tagit beslut om att införa lagen om valfrihet, och här ser det väldigt olika ut i respektive kommun gällande ersättning, konkurrensneutralitet och kompetenskrav. Om jag går tillbaka till , där en majoritet av hemtjänstinsatserna utförs av andra driftsformer, skiljer sig ersättningsnivåerna stort mellan den offentliga och andra driftsformer. Kommunen tar ut mer per utförd hemtjänsttimme än vad alternativa driftsformer får i ersättning för samma utförda arbete. Det är inte konkurrens på lika villkor. På grund av den ojämlikhet som råder inom ersättningssystem och den osäkerhet som råder på grund av osakligt snäva tolkning av den så kallade vårdmomsen har börjat säga nej till andra driftsformer. står det tydligt att vård och omsorg ska ges på lika villkor och ske konkurrensneutralt. Mina frågor till socialminister är därför: Anser ministern att det behövs en översyn av regelverket inom lagen om valfrihet så att vi kan leva upp till konkurrensneutralitet? Vilka åtgärder avser ministern att vidta inomsitt ansvarsområde för att för att motverka att säger nej till andradriftsformer?
ip · H710335 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:335 Behovet av nya isbrytare av (M) till Infrastrukturminister (S) är ett av världens mest trafikerade sjöfartsområden. Cirka 300 000 fartygsanlöp sker vid hamnar , gods hanterades vid svenska kajer och isfria farleder är en förutsättning för att svensk industri i norr ska kunna skeppa ut och in varor året om. har fem isbrytare: , , , och . Den förstnämnda har en förväntad livslängd till ungefär 2035 och de övriga till ungefär 2030. De tre sistnämnda behöver ersättas . Görs inte detta kommer svensk sjöfart att drabbas hårt, i synnerhet svensk basindustri, flertalet norrlandskommuner samt hamnarna i . Risken blir också att mer gods flyttas från sjöfart till andra transportslag med större utsläpp som följd. Kostnaden för nya isbrytare beräknas uppgå till det hisnande beloppet 1,1–1,per fartyg. Då ekonomi är synnerligen dålig riskerar dessa nödvändiga investeringar att försenas kraftigt, till stort men för svensk sjöfart. Det finns alltså ett behov av nya isbrytare till stora kostnader, men har ansträngd ekonomi. Därför vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka konkreta initiativ ämnar ministern vidta för att säkerställa isbrytarkompetensen inom svensk sjöfart framgent?
ip · H710336 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:336 Farleds- och lotsavgifter av (M) till Infrastrukturminister (S) tar ut farledsavgifter från sjöfart som trafikerar svenska hamnar (handelssjöfarten) och även i vissa fall lotsavgifter när så är påkallat. stod farledsavgifter för och lotsavgifter för av intäkter. Farledsavgifter inbringade och lotsavgifterna till . Detta till trots kämpar med en illavarslande ekonomisk situation där de ekonomiska målen som riksdag och regering satt upp inte är i närheten av att uppfyllas på lång sikt. har höjningar av farleds- och lotsavgifterna skett med uppskattningsvis . Såsom varandes ett affärsverk där verksamheten ska finansieras med egen verksamhet måste därmed öka avgifterna ytterligare till stort men för svenska handelssjöfartens konkurrenskraft. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ser ministern på omständigheterna att farleds- och lotsavgifterna riskerar att höjas ytterligare i syfte att tillgodose behov av intäkter och kommer ministern och regeringen att säkerställa att farleds- och lotsavgifterna inte höjs?
ip · H710337 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:337 Framtiden för av (M) till Infrastrukturminister (S) är ett affärsverk med ansvar för att utveckla transport och sjöfart i linje med och regeringens beslut. bidrar till säker sjöfart genom att lotsa fartyg, bryta is, rädda liv och erbjuda navigationsstöd till de fartyg som rör sig i våra farvatten. Då är ett av tre kvarvarande så kallade affärsverk, det vill säga affärsdrivande verk i statlig ägo, finansieras detta i huvudsak av avgifter, externa intäkter och till mycket liten del av anslag. Följaktligen måste , i syfte att finansiera sin verksamhet, ta ut avgifter från svensk sjöfart. Balansgången är viktig då svensk sjöfart konkurrerar på den internationella marknaden, och avsevärt högre avgifter än andra länder på sjöfart i föranleder en svår konkurrensnackdel. ekonomi har varit synnerligen hårt påfrestad och såväl farledsavgifter som lotsavgifter har höjts åtskilligt . Detta till trots uppnår inte på långt när de av riksdag och regering uppsatta ekonomiska målen, till exempel en soliditet på . Prognosen ser mycket dyster ut, och besparingar och fortsatta avgiftshöjningar är att befara. har önskat en bred översyn såväl av organisations- som dess finansieringsmodell, men någon sådan vill inte regeringen tillsätta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Ämnar ministern ta några initiativ till en översyn av organisations- och finansieringsmodell i syfte att säkerställa verkets ekonomi och i förlängningen svensk sjöfarts konkurrenskraft gentemot andra länders?
ip · H710338 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:338 Villkorat bistånd till fler länder av (KD) till Statsrådet (MP) De försämrade förutsättningarna för demokrati och mänskliga rättigheter i gör att regeringen minskar bistånd till landet med en fjärdedel, från till . Biståndsministern meddelade detta i samband med att regeringens nya strategi för utvecklingssamarbete med presenterades. Krympande demokratiskt utrymme, bristande respekt för rättsstatens principer och nedstängda medier är exempel på hur situationen har försämrats. Det pågår en förföljelse i i form av våld och hot samt fängslanden av regimkritiska politiker och journalister. Homosexuella tvingas dölja sin sexuella läggning, då de annars riskerar arresteringar och tortyr. När svenska intressen och västerländska värden som frihet, demokrati och mänskliga rättigheter hotas eller åsidosätts måste agera. Det finns skäl för att minska biståndet till , men biståndspolitiken skulle i flera fall kunna användas som diplomatiskt verktyg och påtryckningsmedel för att uppnå en fredligare, friare och mer rättvis värld – där mänskliga rättigheter respekteras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att verka för att villkora biståndet till fler stater än – i sådana fall vilka? Avser statsrådet att regeringen ska ställa sig bakom kravet att frysa bistånd till den palestinska myndigheten, via Unrwa? Är statsrådet beredd att ställa samma krav på demokrati och mänskliga rättigheter gentemot palestinska områden, som man nu gör gentemot ?
ip · H710339 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:339 och terrorlöner av (M) till Utrikesminister (S) Utrikesminister har på min skriftliga fråga (2019/20:917) bland annat svarat att ”PLO, som tog avstånd från terrorism 1988, anger att man betalar ut pengar till fängslade och skadade palestinier samt till döda och fängslades familjemedlemmar med utgångspunkten att dessa inte ska överges.” Tankesmedjan på har låtit översätta lagen om tillfångatagna och frigivna fångar (19) 2004 AD från arabiska till engelska. Av denna framgår bland annat att storleken på lönen baseras på antal år i israeliskt fängelse. En palestinsk medborgare som varit frihetsberövad i ett israeliskt fängelse är efter frisläppande garanterad ett arbete inom de palestinska myndigheterna samt blir undantagen att betala avgift för högre utbildning och sjukförsäkring. Det innebär att ju grövre brottet mot den israeliska civilbefolkningen är och ju längre man är frihetsberövad, desto större blir lönen och stödet för de frisläppta av de palestinska myndigheterna. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga utrikesminister : På vilket konkret sätt agerar ministern och regeringen för att de palestinska myndigheterna i praktiken inte ska uppmuntra till terrorism och våldshandlingar mot den israeliska civilbefolkningen?
ip · H710340 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:340 Valsedelssystemet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) För att ett val ska anses demokratiskt är det avgörande att valhemligheten säkras genom hela valprocessen. Utifrån vad och redovisat i sina rapporter Erfarenheter från Europaparlamentsvalen respektive Valförfarandet – valhemlighet, träffsäkerhet och godtagbar tid (RIR 2019:35) är fallet att valhemligheten inte anses säkrad, detta till största del på grund av nuvarande valsedelssystem. framförde bland annat att kommuner upplevt en risk för att vissa valsedlar skulle ta slut men även för andra sorters sabotage. Dessa sabotage skadar demokratin då valsedlar riskerar att gömmas undan eller bli stulna. Även har framfört kritik, främst vad gäller valsedelssystemet, och har som åsikt att valsedelssystemet är det absolut viktigaste att förändra när det kommer till svenska val. har i sin rapport gjort en hemställan om en översyn av valsedelssystemet. Myndigheten vill se att man tar sikte på ett enklare och bättre system. Man anför även att ett system med neutrala valsedlar särskilt bör övervägas så att en valsedel per val och person trycks. De befintliga bristerna behöver täckas igen inför kommande val. Trots tidigare diskussion med ministern på området om nuvarande valsedelssystem och dess allvarliga brister har regeringen inte aviserat att man överväger någon utredning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Drar ministern fortfarande slutsatsen att ingen reform av valsedelssystemet är påkallad?
ip · H710341 · 2020-02-14 00:00:00 — Interpellation 2019/20:341 Skadereduktionsperspektiv på tobaksområdet av (M) till Socialminister (S) trädde nya tillsynsregler i kraft för kommuner och myndigheter på tobaksområdet. Rökförbudet utvidgades till att omfatta bland annat uteserveringar och entréer till lokaler som allmänheten har tillträde till, och ansvaret för att upprätthålla lagens efterlevnad förlades på näringsidkarna. Rökförbudet utvidgades även till att gälla tobaksprodukter som inte avger tobaksrök men som till användningssättet liknar rökning. Skälet anges vara att det är beteendet som anses vara skadligt och som därför bör förbjudas, utan vidare hänsyn till produktens eventuella hälsorisker. Även för dessa rökfria produkter tillskrevs näringsidkarna ansvaret för lagens upprätthållande. Det finns ett stöd för att rökförbudet utvidgades till att gälla vissa allmänna platser eftersom tobaksrökningens skadeverkningar är stora för individer och samhället. Men det är inte rimligt att rökförbudet ska omfatta tobaksprodukter som inte avger någon rök och som därför inte heller utsätter någon annan person för obehag och hälsorisker. Detsamma torde gälla för produkter som inte innehåller tobak men som till användningssättet påminner om tobaksrökning. Associationer till olika användningssätt förefaller inte vara en stabil grund att stifta lag på. I mitt tidigare hemland har skadereduktionen en mer central roll i politiken och diskussionerna kring lagstiftning i frågor rörande ANDT-området, inte för att de skadereducerande produkterna är riskfria utan för att de är långt mindre skadliga än traditionella tobaksprodukter som exempelvis cigarretter. Därmed sätts människors faktiska hälsa i centrum. Det rimliga bör vara att utgå ifrån individers medvetna val och de hälsorisker dessa medför. När individer väljer att använda alternativa tobaksprodukter som inte inbegriper tobaksrökning borde det vara att föredra ur ett folkhälsoperspektiv. I arbetet med att ta fram en ny ANDT-strategi för perioden –2025 bör därför ett ändamålsenligt synsätt med att minska tobakens skadeverkningar i samhället antas. Det innebär en politik för att minska tobakens sociala och medicinska skadeverkningar och som möjliggör för rökare att antingen sluta eller gå över till mindre skadliga, rökfria tobaksprodukter, vilket den nya lagen snarare har lagt hinder för. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ställer sig ministern till tillämpningen av ett skadereduktionsperspektiv på tobaksområdet som till exempel skulle kunna innebära att tobaksrökning särskiljs från rökfria tobaksprodukter vad gäller restriktioner och beskattning?
ip · H710342 · 2020-02-14 00:00:00 — Interpellation 2019/20:342 Undervärdering av tåg- och bussresandets samhällsnytta av (V) till Infrastrukturminister (S) värderar tidsvinster olika för olika trafikslag i sitt arbete med att räkna på samhällsekonomisk lönsamhet för olika infrastruktursatsningar. Det har resulterat i att en förlorad minut blir en större förlust för trafikanten om den reser med egen bil jämfört med en kollektiv resa med tåg eller buss. En besparad timme räknas med metod till för en lång bilresa, medan tiden endast skattas till 78 respektive med tåg eller buss. En förlorad timme är således mindre värd för tågresenären och mindre än hälften så mycket värd för den som har tagit bussen. Som grund anger att det är lättare för resenären att arbeta på tågresan samt att komforten är större. Så kan det förstås vara, men det blir orimligt om det kollektiva resandets fördelar i praktiken blir en nackdel i infrastrukturplaneringen. Om dessutom förutsättningarna är så goda för att arbeta under en kollektivresa borde det väl rimligen värderas som en nytta för samhället. Som jämförelse kan nämnas att i och ges alla transportslag samma värde, precis som i . I värderas tågresor i en del fall dubbelt så högt som bilresor. Dessa beräkningar är mycket viktiga eftersom de ligger till grund för politiska beslut om framtida investeringar i infrastruktur. Som exempel kan motorvägsprojektet nämnas. I de tidigare kalkylerna var motorvägsprojektet knappt samhällsekonomiskt lönsamt. Men efter att 2012 ändrat kalkylvärdena så att restidsvinster med bil skattas mycket högre än andra transportslag steg lönsamheten för motorvägsbygget. Bil gynnas således på bekostnad av kollektivt resande med tidsvärdering. Forskare och trafikplanerare har kritiserat kalkylmodeller och menar att de drabbar kollektivtrafikanter och missgynnar investeringar i järnvägsinfrastruktur i transportplaneringen. Kritiken har framförts nu senast i en serie artiklar i där tidsvärderingsberäkningar har granskats. Oavsett beräkningsmodell finns en stor brist i dagens sätt att försöka kvantifiera upplevda tidsvinster och förluster. Modellerna tar inte avstamp i centrala politiska målsättningar som borde vara relevanta för infrastrukturplaneringen, i synnerhet inte våra klimatmål men inte heller andra miljömål eller att uppnå minskad trängsel på våra vägar. Hade politikerna strikt följt prognoser hade viktiga järnvägsprojekt som i , i , Västlänken i , Norrbotniabanan eller utbyggnaden av tunnelbanan i över huvud taget inte blivit av. Det är tur att så inte är fallet. När järnvägsprojekt har avslutats har resandet ökat långt mycket mer än vad kalkylerat. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder så att tidsvärderingskalkyler inte missgynnar tåg- och kollektivtrafik? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska börja göra beräkningar som har klimat- och miljömålen som utgångspunkt och ram?
ip · H710343 · 2020-02-17 00:00:00 — Interpellation 2019/20:343 Utvecklingen av det civila försvaret av (M) till Statsrådet (S) Utvecklingen av det civila försvaret går långsamt. Sedan regeringen totalförsvarsbeslut lade fast att planeringen för totalförsvar skulle återupptas har passerat. Det säkerhetspolitiska läget har försämrats ytterligare. Viktiga inriktningsbeslut avseende dels hur planeringen ska bedrivas på central, regional och lokal nivå, dels ekonomiska medel för att kunna genomföra utbildning och planering har ännu inte tillgodosetts. Även sedan Försvarsberedningen i full politisk enighet lade fast viktiga inriktningar för totalförsvarsplaneringen har först direktiv till de utredningar som krävdes för att beredningens förslag skulle kunna genomföras försenats. Därefter har utredningen avseende ledningsförhållanden inom civilt försvar fått förlängd utredningstid till . Utredningen avseende näringslivets roll inom totalförsvaret lämnade sitt betänkande för någon tid sedan med vissa förslag men föreslog vad gäller stora och principiellt viktiga frågor ytterligare utredningar. Frågorna om samordning mellan militärt och civilt försvar fortsätter att handläggas åtskilt inom mellan och Försvarsdepartementet med fördröjningar och oklarheter om innebörden av Försvarsberedningens förslag som följd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför valde statsrådet att inte följa Försvarsberedningens förslag att sammanföra de civila och militära delarna av försvaret till ett totalförsvarsdepartement inom ? Anser statsrådet att det finns en politisk överenskommelse om kostnaderna för det civila försvaret i enlighet med vad Försvarsberedningens ? Kommer statsrådet att bjuda in oppositionspartierna för överläggningar om utformningen av det civila försvaret innan totalförsvarspropositionen överlämnas till ? Avser statsrådet att vidta ytterligare åtgärder för att tillgodose att strukturer och organisationsfrågor som berör det civila försvaret även återfinns i totalförsvarspropositionen?
ip · H710344 · 2020-02-18 00:00:00 — Interpellation 2019/20:344 Postnords upphandling av transporter av (SD) till Näringsminister (S) ställde jag en interpellation till statsrådet . Bakgrunden var att det uppdagats att ett åkeri som Postnord utnyttjar hade å det grövsta åsidosatt reglerna kring kör- och vilotider. I den efterföljande interpellationsdebatten svarade statsrådet att han utgår från att bolag med statligt ägande följer lagar och regler och att bolag med statligt ägande ska enligt statens ägarpolicy agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Vidare sa statsrådet att regeringen har haft en dialog med Postnord om utmaningarna i leverantörskedjan och vikten av att bolaget säkerställer ordning och reda samt sjysta villkor hos alla sina leverantörer. debatterades i kammaren förhållandet kring Postnord och bolagets nyttjande av oseriösa transportföretag. Det man förväntar sig ska ske efter en sådan debatt är att någon form av ordning och reda ska infinna sig hos statligt ägda bolag. Regeringen har enligt statsrådet tagit upp vikten av ordning och reda i den senaste ägardialogen . Trots svaren i kammaren inträffade följande: stoppas en estnisk dragbil av trafikpolisen i . Dragbilen har en av Postnords trailers tillkopplad och resultatet av kontrollen innebär att transporten rapporteras för otillåten cabotagetrafik. Ganska precis efter det att jag skickat in frågan till statsrådet och efter interpellationsdebatten nyttjar alltså ett av de bolag som staten äger oseriös transportverksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avserministern att vidta för att säkerställa att statliga bolag upphandlartransporter som följer gällande regelverk?
ip · H710345 · 2020-02-19 00:00:00 — Interpellation 2019/20:345 Jämställda löner av Amineh Kakabaveh (-) till Statsrådet (MP) Kvinnor har högre utbildning än män, men tjänar mindre. Löneskillnaden mellan kvinnor och män är . Det motsvarar nästan . Inkomstskillnaderna är dessutom ännu större, mycket på grund av att kvinnor arbetar deltid i betydligt högre grad. Det får stora konsekvenser för kvinnors makt, inflytande och frihet. Bland annat uppger var femte kvinna att hon inte skulle ha råd att separera från sin partner. En viktig orsak till löneskillnaderna är den värdediskriminering som sker av kvinnodominerade yrken. Löneläget i kvinnodominerade yrken är sämre än det är i andra jämförbara yrken som är mansdominerade eller könsbalanserade. Det beror bland annat på att vi har en lönebildningsmodell där industrin sätter för löneökningstakten som gör det svårt för kvinnodominerade yrken att komma ikapp. Men det behövs också resurser för att säkerställa konkurrenskraftiga löner för kvinnodominerade yrkesgrupper som socionomer, sjuksköterskor, undersköterskor och lärare. Hur ska vi annars klara av att möta den stora bristen på arbetskraft i vår gemensamma välfärd? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör regeringen för att minska löne- och inkomstskillnaderna samt öka kvinnors ekonomiska egenmakt? Vad gör regeringen för att stoppa värdediskrimineringen av kvinnodominerade yrken, och vad vill regeringen göra för att uppdrag att värna industrinormen inte ska bli ett hinder för jämställda löner?