ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810177 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:177 Barn och ungdomar som slutar idrotta av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Barn- och ungdomsidrotten rapporterar om en oro som växer sig allt starkare för dess överlevnad. Barn och ungdomar slutar idrotta till följd av coronapandemins effekter. Föreningslivet står starkt i och är unikt i världen. De restriktioner som förekommer tillfälligt till följd av coronapandemin påverkar barn- och ungdomsidrotten. Idrotter med fysisk kontakt som en stor del av sporten – det gäller exempelvis brottning – kan inte, och har inte kunnat, utövas som vanligt. Lokaler och antal deltagande har anpassats till restriktionernas lydelse. Elitklubbarnas oklara och svåra ekonomiska situation har påverkat deras satsning på ungdomslagen. De stödpaket som idrotten fått har förvisso hjälpt många, men nästa problem måste lösas är nu: Hur säkerställer vi att de barn och ungdomar som slutat idrotta under pandemin återgår till idrotten och föreningslivet? Men framför allt måste problematiken med bortfallet av deltagare åtgärdas. Det tål att tänka på redan nu och bygga upp en plan/strategi kring. ordförande kommenterade i ett pressmeddelande följande: ”Jag är djupt oroad över de äldre tonåringar som i och med skärpta lokala allmänna råd nu inte ska träna. Här behöver vi och hitta en lösning så vi inte tappar dessa killar och tjejer när de kanske behöver idrotten och tillhörigheten i föreningen som mest.” Det är oroväckande att ordförande för vår största folkrörelse också är orolig för idrottens framtid. Eftersom föreningslivet är så pass unikt kommer det att vara omöjligt att ta del av lärdomar från andra länder. Därför behöver vi hitta en egen plan och strategi för att bygga upp intresset för en aktiv fritid för barn och ungdomar . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilken plan har ministern och regeringen för att få fler barn och ungdomar att idrotta? Vilken strategi har ministern och regeringen för att inte fler barn och ungdomar ska sluta idrotta på grund av de restriktioner som finns till följd av coronapandemin?
ip · H810178 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:178 Utökad fordonsvikt för lätta lastbilar av (V) till Infrastrukturminister (S) Transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp av växthusgaser, och i enlighet med vår klimatlag och vårt klimatramverk ska transportsektorns utsläpp minska till . Mycket mer måste göras för att vi ska uppnå det målet. Elektrifiering är det bästa alternativet utifrån såväl lokala utsläpp som buller och klimatpåverkan. Men också ett cirkulärt drivmedel som biogas är mycket bra och dessutom tillgängligt här och . Problemet för många aktörer inom lätta transporter som använder sig av lätta lastbilar på upp till är att de i praktiken har mycket svårt att gå över till dessa alternativ eftersom fordonen i sig då blir så tunga att de inte får med sig den last de behöver. Med el- eller gasdrift tappar de 30–av sin lastförmåga med nuvarande viktgräns på , vilket gör att aktörerna skulle behöva köra med motsvarande antal fler fordon för att få ut sina varor. Fler fordon i städerna är givetvis inte önskvärt för någon, då det ger negativa effekter när det gäller klimat, miljö och trängsel. Jag har tidigare frågat (fråga 2019/20:69) infrastrukturministern om han är beredd att genomföra och rådets direktiv (EU) 2018/645 så att förare med B-körkort kan framföra lätta lastbilar med en vikt på upp till under förutsättning att den extra vikten motiveras av alternativa drivmedel. I nämnda direktiv, EU:s körkortsdirektiv, har artikel 6.4 ändrats så att medlemsstaterna får tillåta följande: ”Innehavare av körkort för kategori B som erhållits får framföra fordon som drivs med alternativa bränslen som avses i artikel 2 i rådets direktiv /53/EG med en tillåten totalvikt som överstiger men inte för transport av gods som körs utan släpvagn, förutsatt att den vikt som överstiger uteslutande beror på framdrivningssystemets extra vikt i förhållande till framdrivningssystemet hos ett fordon av samma storlek som är utrustat med en konventionell förbränningsmotor med gnisttändning eller kompressionständning, och förutsatt att lastkapaciteten inte är större än för detta fordon.” Körkortsdirektivet har alltså ändrats så att lätta miljölastbilar ska kunna framföras med B-körkort. I svaret till mig säger ministern att frågan behöver genomgå en konsekvensanalys samt samråd med . (dnr 2020:1493) har för min räkning tagit reda på att ett tiotal EU-länder har genomfört EU-direktivet och tillåter B-körkort för lätta miljölastbilar på upp till . Några av länderna är , , och . Även vårt grannland har genomfört körkortsdirektivet för att främja lätta miljölastbilar. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har ministern tagit nya initiativ sedan han svarade mig för att implementera direktiv /645 för att möjliggöra för förare med B-körkort att framföra lätta lastbilar med en vikt på upp till under förutsättning att den extra vikten motiveras av alternativa drivmedel?
ip · H810179 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:179 Transporteffektivitet och klimatmålet 2030 av (V) till Infrastrukturminister (S) I publicerades artikeln ”Vi behöver minska trafiken för att klara klimatmålen till 2030”, undertecknad av tre trafikexperter från IVL och Trivector. Artikeln belyser föredömligt en av flera brister i inriktningsunderlag till regeringen för kommande planperiod. Man konstaterar att det saknas förslag för ett transporteffektivt samhälle som gör att tillgängligheten kan öka som mängden trafik minskar. I stället räknar med att vägtrafiken fortsätter att öka enligt den så kallade basprognosen, som de presenterade . IVL konstaterar att man tidigare tagit fram ett underlag för hur en reduktionsplikt skulle kunna se ut och fungera och att det aldrig var tänkt att användas som en förevändning för att inte satsa inom andra viktiga områden. Den uteblivna satsningen på transporteffektivitet leder inte bara till ett för stort behov av biodrivmedel, enligt artikelförfattarna. Det leder även till att fördelningen av pengar påverkas. Då förlitar sig på användningen av biodrivmedel och elektrifiering för att klara klimatmålet anser artikelförfattarna att regeringen bör skärpa sina direktiv. har i budgetförslag såväl som i motioner betonat vikten av att införa nya styrmedel och ökade statliga anslag för att främja ett transporteffektivt samhälle i syfte att nå de uppsatta klimatmålen. Vi delar artikelförfattarnas oro dels för möjligheten att nå uppsatta klimatmål, dels för att det riskerar att resultera i en orealistisk och ohållbar tilltro till inhemsk produktion av biodrivmedel. I stället bör lösningar sökas i bland annat reformerat reseavdrag, kilometerskatt för tunga lastbilar och personbilar, slopade parkeringssubventioner i städer och ett skärpt stadsmiljöavtal enligt norsk modell, där tillsammans med städerna arbetar för att biltrafiken inte ska öka. Med andra ord är vår bedömning att nuvarande inriktningsunderlag är alltför bristfälligt för att ligga till grund för en kommande planperiod i syfte att bidra till att våra av fastställda klimatmål ska nås. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ge i uppdrag att utarbeta ett reviderat inriktningsunderlag för att ta fram styrmedel och reformer för ett transporteffektivt samhälle? Avser ministern att ge i uppdrag att utarbeta ett reviderat inriktningsunderlag med tydligare målstyrning i stället för trafikprognosstyrning?
ip · H810180 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:180 Överförskrivning och missbruk av narkotikaklassade läkemedel av (M) till Socialminister (S) En inkörsport till beroendeproblem kan vara läkarförskrivna narkotikaklassade läkemedel. Vad som kan börja som smärtstillande behandling efter en olycka eller operation kan i värsta fall sluta med ett tungt opioidmissbruk. I har vi i grunden en sund läkemedelsförskrivning och tämligen goda system för kontroll och uppföljning. finns det också i anledning till oro och förbättringar, bland annat mot bakgrund av att antalet anmälningar till Inspektionen för vård och omsorg () om överförskrivning mer än fördubblades . Felaktig förskrivning är också den vanligaste orsaken till att kritiserar eller anmäler legitimerad personal till (). Givet detta är det välkommet att regeringen signalerat att problem kopplade till narkotikaklassade läkemedel kommer att omfattas av regeringens förslag till förnyad ANDTS-strategi. Det är viktigt att signalerna om ett ökat missbruk av narkotikaklassade läkemedel tas på allvar. Det är av stor vikt att sjukvården är restriktiv med förskrivning av narkotiska preparat och att man noggrant följer upp förskrivningarna. är det möjligt att få recept på narkotikaklassade läkemedel från flera läkare. När den nationella läkemedelslistan införs kommer problemet med att personer med missbruk går till olika läkare för att komma över narkotikaklassade läkemedel sannolikt att bli väsentligt mindre. Genom den nationella läkemedelslistan kommer förskrivare nämligen att kunna se varandras förskrivningar. Vid sidan av införandet av den nationella läkemedelslistan är det viktigt att sjukvården generellt sett blir bättre på att följa upp patienter efter en längre tids användning av narkotiska läkemedel för att tidigt upptäcka begynnande missbruk och beroende. Införandet av den nationella läkemedelslistan är centralt för att minska överförskrivningen av narkotikaklassade läkemedel och problemen med missbruk och olaglig försäljning av narkotikaklassade läkemedel. Regeringen bör dock vidta ytterligare åtgärder i syfte att minska dessa problem. Bland annat bör regeringen se över hur förutsättningarna för apotek och apotekspersonal kan förbättras när det gäller att upptäcka och anmäla överförskrivning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Är ministern beredd att se över möjligheten att låta apotekspersonal göra anonyma anmälningar till ? Är ministern beredd att låta utreda om apotek och apotekspersonal ska ges rätt att neka uttag vid misstänkt överförskrivning? Vilka åtgärder avseende narkotikaklassade läkemedel kommer att återfinnas i regeringens förslag till förnyad ANDTS-strategi? Vilka andra åtgärder är ministern beredd att vidta i syfte att minska problemet med missbruk och beroende av narkotikaklassade läkemedel?
ip · H810181 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:181 Bättre tillgång till läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende av (M) till Socialminister (S) har en alarmerande hög narkotikarelaterad dödlighet. Till Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk () rapporterar vi en narkotikarelaterad dödlighet som är fyra gånger så hög som genomsnittet i EU. Den självklara slutsatsen av detta är att behöver ompröva och utveckla den förda narkotikapolitiken och säkerställa att personer som lider av beroendesjukdom ges tillgång till god vård och behandling. Det är också bakgrunden till varför en enig riksdag riktat flera skarpa uppmaningar, tillkännagivanden, till regeringen avseende beroendevården och narkotikapolitiken. kräver bland annat att regeringen tar initiativ till en utvärdering av den förda politiken liksom en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall. För att minska den narkotikarelaterade dödligheten behövs enligt bland annat bättre tillgång till läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende (LARO). Tillgången till LARO, liksom den narkotikarelaterade dödligheten, varierar kraftigt över landet som vi som land saknar viktiga uppgifter om bland annat hur omfattande bruket av opioider är i liksom hur stort behovet av LARO är. Dessa problem behöver regeringen ta itu med. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är ministern beredd att ge förslagsvis i uppdrag att undersöka omfattningen av opioidberoende? Är ministern beredd att ge förslagsvis och i uppdrag att undersöka hur många personer som är under, respektive i behov av, LARO? Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att säkerställa en god tillgång till LARO i hela landet?
ip · H810182 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:182 Fossilfri el och bioenergi som hållbara investeringar i EU av (M) till Statsrådet (MP) EU:s taxonomiförordning är ett regelverk för att medlemsländerna gemensamt på EU-nivå ska klassificera vilka investeringar som är hållbara. Regelverket kommer att få stor påverkan på hur banker lånar ut pengar och var finansmarknaden väljer att investera. Medlemsländerna och har tidigare nått en överenskommelse om ramverket för taxonomin. En majoritet i med i spetsen tvingade regeringen att rösta nej till ramverket, eftersom det bland annat innehöll nya orimliga definitioner av hållbart skogsbruk och hållbarhetskriterier för detsamma. när expertgrupper håller på att ta fram detaljerade hållbarhetskriterier för olika tekniker och verksamheter verkar det som om flera för den svenska klimatomställningen centrala sådana är på väg att klassificeras som ohållbara. Det handlar bland annat om fossilfri elproduktion från vatten- och kärnkraft och biobränslen från skogen. Det är förödande för klimatarbetet om dessa regler blir verklighet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att regeringen röstar nej till förslag ifall den fossilfria elproduktionen och bioenergin inte klassificeras som hållbara i taxonomiförordningen?
ip · H810184 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:184 Det ökade antalet skjutningar i samhället av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) larmas polisen ut till en misstänkt skjutning mot en buss i . Det är inte första gången bussar blir beskjutna, och utvecklingen är oroande. Jag har tidigare ställt en fråga till justitie- och migrationsministern i detta ämne men finner att svaret är i alltför svepande ordalag. Regeringen hävdar återigen att deras satsningar leder till fler poliser i yttre tjänst. Ambitionen är lovvärd, men är åtgärden tillräckligt kraftfull för att nå önskat resultat? Fler poliser i yttre tjänst är ett absolut krav för att nå önskad effekt i kampen mot de kriminella gängen. Med större polisiär närvaro ökar också trygghetskänslan hos den vanliga medborgaren. Men enbart satsningar på polisen är inte tillräckligt. Även åklagare, domstolar och kriminalvård måste få ökade resurser. För att återgå till den fråga där jag tog upp skjutningar mot bussar är utvecklingen oroande. Antalet skjutningar i samhället har ökat jämfört med , enligt uppgifter i . I antal är det fråga om 315 skjutningar, och antalet dödsfall till följd av skjutningar är inte mindre än 37 stycken. Skjutningar är ett sätt för de kriminella gängen att ”skipa rättvisa” enligt gängens egen rättsuppfattning. Skjutningar är också en metod för att visa makt och skrämma medlemmar i andra grupperingar. Problemet är att alla dessa skjutningar sker på öppen gata, och det drabbar givetvis även den vanliga medborgaren. Vanligt hederligt folk som bor och vistas i dessa områden tvingas in i de kriminellas uppgörelser, och det ökar givetvis otryggheten. När den tolvåriga flickan sköts till döds blev det uppenbart för alla hur stora riskerna är för den vanliga medborgaren. Varför bussarna varit föremål för beskjutning vet jag inte, men det är egentligen ovidkommande. Bara det faktum att förare och resenärer i kollektivtrafiken utsätts för detta våld är oacceptabelt. Jag kan mycket väl föreställa mig den skräck de människor som var ombord upplevde. Oavsett om det är fråga om kulvapen, hagelvapen eller luftvapen sprider en sådan händelse en obeskrivlig skräck bland passagerarna. Att skjutningarna ökar visar att regeringens åtgärder inte är tillräckligt kraftfulla och att ytterligare insatser krävs. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta ytterligare åtgärder för att stoppa den ökande våldsspiralen gällande skjutningar i samhället? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka skyddet för dem som arbetar och färdas i kollektivtrafiken?
ip · H810185 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:185 Folkbokföringens tillförlitlighet av Boriana (M) till Finansminister (S) har en tradition av en väl fungerande folkbokföring som går tillbaka ända . Uppgiften hanterades av kyrkan men har överförts till . Det svenska folkbokföringssystemet är uppbyggt utifrån att människor är ärliga, samarbetar frivilligt med myndigheter och är lätt att kontrollera. Tyvärr är dessa antaganden inte lika giltiga längre, varför vi står inför mycket allvarliga problem när det gäller folkbokföringen och dess tillförlitlighet. Användandet av falska identiteter är mycket omfattande, vilket beror på att lagstiftningen inte har hängt med i utvecklingen. Systemet är förvånansvärt enkelt att manipulera, vilket kostar skattebetalarna och samhället miljardbelopp. En ofta förekommande företeelse är skenskilsmässor där makarna skiljer sig men fortsätter att bo tillsammans, och där kvinnan uppbär underhållsstöd och bostadsbidrag som ensamstående förälder. Det är inte heller ovanligt med enrumslägenheter där 15–20 män är folkbokförda. Den omfattande och okontrollerade migrationen, och den totala bristen på kontroll över vilka som kommer in i landet, har lett till att ingen vet hur många människor med falska identiteter det finns i . Dessa falska identiteter möjliggör en mängd brott, allt från falska uppkörare som tar körkort åt någon annan till välfärdsbedrägerier. Enligt uppgifter från polisen har yrkeskriminella satt i system att utnyttja falska identiteter. De reser in i , begår brott, utvisas (i bästa fall), för att kort efteråt vara tillbaka under ett annat namn och begå nya brott. Ingen vet hur många papperslösa det finns i . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder är ministern bered att vidta för att återupprätta den svenska folkbokföringens tillförlitlighet?
ip · H810186 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:186 Skatteförslagens sysselsättningseffekter av (M) till Finansminister (S) Arbetslösheten i är allvarligt hög. Pandemin har bidragit till att höga arbetslöshet före krisen har ökat kraftigt . I budgeten redogör regeringen för bland annat arbetslöshetskrisen på följande sätt: ”Arbetslösheten har ökat snabbt bland alla grupper, men den har framför allt drivits av en kraftigt ökad ungdomsarbetslöshet. Arbetslösheten har stigit något mer bland män än bland kvinnor, trots ett större fall i sysselsättningen bland kvinnor, vilket följer av att många kvinnor i stället har lämnat arbetskraften.” Enligt SCB uppgick arbetslöshet till . Regeringen har varit senfärdig med krisåtgärder och har inte prioriterat förslag med tillräckliga sysselsättningseffekter i budgeten. Skatteförslagen i budgeten bidrar framför allt till att göra skattesystemet mer komplicerat, men har relativt svaga sysselsättningseffekter. har utvecklats sämst i hela EU vad gäller arbetslösheten sedan tillträdde som finansminister 2014. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kan ministern redogöra för hur många fler jobb som de skattepolitiska förslagen i budgeten bidrar till? Varför har ministern valt att genomföra skattesänkningar med obefintliga eller marginella sysselsättningseffekter i stället för skattereduktioner som har tydliga positiva effekter på sysselsättningen, till exempel jobbskatteavdrag?
ip · H810187 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:187 Problem med klädskatten av (M) till Finansminister (S) Regeringen har för avsikt att gå fram med en ny skatt på kläder och skor. Skatten kommer att slå hårt mot jobb och företag i ett redan mycket svårt läge för handeln och hela ekonomin och försämrar konkurrenskraften för en hel bransch i . Kläder ska exempelvis beskattas med per kilo, och funktionskläder kan beskattas med uppemot det dubbla. Det är svårt att förstå vilken nytta skatten kommer att göra för konsumenter, företag eller miljön. Skatten har inte ens införts men är redan hårt kritiserad av experter, företag, konsumenter och regeringens egna myndigheter. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att avstå från att gå fram med den nya skatten på kläder och skor givet den mängd problem som remissinstanser och experter fastslår att skatten för med sig?
ip · H810188 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:188 Problem kring samordningsnummer av (M) till Finansminister (S) Syftet med samordningsnummer är att kunna identifiera personer i som inte har ett personnummer. Det är som ger ut samordningsnummer efter begäran. Begäran kan göras av myndigheter och privata högskolor. Samordningsnumret är unikt och kan ersättas av personnummer. Tyvärr har det visat sig att en person kan ha flera samordningsnummer. Sedan systemet infördes har över 870 000 samordningsnummer delats ut. I en artikel finns en beskrivning om tre personer som tillsammans har uppgett 38 olika identiteter. En polis uppger i en artikel att det är mer regel än undantag att personer skapar en ny identitet för varje land man kommer till. gjordes en granskning av av 4 000 personer med samordningsnummer. Nästan hälften saknade styrkt identitet. Hela tre fjärdedelar av dem som kom från länder utanför EU saknade rätt att arbeta i . Om det visar sig att tre fjärdedelar saknar rätt att arbeta trots samordningsnummer så är det snarare bidragslinjen än arbetslinjen som ökar. Rapporter finns om att utbetalningar görs till samordningsnummer på oriktiga grunder. Personer får del av välfärdssamhället trots att de inte har rätt till det. Hur stora dessa belopp är vet ingen. framhöll att samordningsnumren behöver reformeras, att samordningsnummer behöver bygga på styrkt identitet och att de ska kunna avaktiveras. trycker också på att det är viktigt att myndigheter sinsemellan ska kunna dela på information för att få bukt med fusk och kriminalitet. Finansminister sa att det skulle komma starka förslag för att stävja problemen med samordningsnummer. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : När avser ministern att i lägga fram de nya förslagen för att stävja problemen kring samordningsnummer? Är ministern beredd att se över möjligheten att återkalla alla samordningsnummer? Är ministern beredd att se över möjligheten se över huruvida samordningsnummer kan kopplas samman med biometriska data? Avser ministern att vidta några konkreta och kraftfulla åtgärder så att användandet av falska identiteter och skapandet av flera identiteter leder till mer kännbara konsekvenser än ?
ip · H810189 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:189 Förstärkning av av (M) till Finansminister (S) Andelen stölder och inbrott som begås av utländska stöldligor har ökat kraftigt. Utländska brottsligor har blivit ett allvarligt problem i dagens , och behöver både mer personal och större befogenheter för att stävja problemen. Regeringen har, om än väldigt sent, nu börjat leverera några förslag som bland annat vi moderater drivit på för att regeringen ska agera kring. Det är välkommet, men mycket mer behöver göras för att stärka , som är en viktig myndighet för att knäcka den organiserade brottsligheten i . Mina frågor till finansminister är följande: Vilka konkreta åtgärder kommer ministern att vidta, utöver de förslag som presenterats , för att rusta och gränsskyddet ? Har ministern för avsikt att stärka med betydligt mer personal för att säkerställa att kontrollen stärks vid våra gränser för att stoppa stöldligorna och den allvarliga smugglingen?