ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810164 · 2020-11-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:164 Djur i konsumentköplagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Konsumentköplagen (KKL) fungerar i vissa avseenden mycket dåligt för handel med dyrare djur som hästar, hundar och katter. KKL är till för att stärka konsumentens rättsskydd. Ett större ansvar åligger säljaren i affären. Uppfödning av hästar i sker ofta i liten skala och uppfödaren säljer enstaka hästar, oftast till privatperson. Privatpersoner utgör den huvudsakliga köpekretsen. Att köpa ett djur innebär ett stort ansvar, och ibland kan hanteringen av djuret göra att skada uppstår. Det finns rättsfall som visar att en häst inte fungerar hos köparen men vid återlämnandet till säljaren så fungerar samma häst igen. Exempel på hantering kan vara ett frekvent hoppande och tävlande med hästen, vilket kan göra att skador uppkommer. Veterinärer vittnar om att köpare åker runt till olika veterinärer för att finna förändringar på hästen som kan klassas som dolda fel. rör det sig om olika röntgenfynd för att häva köp, under devisen att letar man så finner man. Som ett exempel kan en häst som kostar i inköp addera på sig mer kostnader. Det är alltså inte bara köpeskillingen som säljaren ska återbetala till köparen vid ett hävt köp, utan köparen av hästen har möjlighet att lägga till kostnader för stall, veterinär, skoning, resor med mera. Kringkostnaderna kan landa i stora belopp. KKL har visat sig vara processdrivande. Tyvärr hamnar djuren ofta i kläm i dessa tidskrävande processer. Hästen/djuret som köparen vill lämna tillbaka får inte den träning och omvårdnad som djuret behöver för sitt välbefinnande. KKL är mer lämplig för många olika typer av varor såsom vitvaror och dylikt, där säljaren kan reparera eller byta ut varan till en ny. Så går inte att göra med djur. Självklart ska säljaren ta ansvar för sin försäljning, men det är viktigt att se över de tydliga brister som finns i KKL i samband med handel av djur. Justitie- och migrationsminister har klargjort att man inte avser att agera i enlighet med civilutskottets tillkännagivande 2017 om att man både nationellt och inom EU ska initiera överväganden om huruvida reglerna i KKL för köp av levande djur är ändamålsenligt utformade. fattade beslut om att handel med levande djur bör undantas från KKL. meddelade EU att djur ska kunna undantas från KKL. Ett nytt nationellt beslut bör tas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern för avsikt att se över frågan om lämpligheten i och konsekvenserna av att KKL ska omfatta köp av levande djur, särskilt sett i ljuset av att hästar och djur kan ta skada under rättsprocesser? Har ministern för avsikt att se över frågan om lämpligheten i och konsekvenserna av att KKL ska omfatta köp av levande djur, särskilt sett i ljuset av att det hämmar handel med hästar?
ip · H810165 · 2020-11-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:165 Den tillfälliga lagen om utökat mandat för regeringen under pandemin av (M) till Socialminister (S) tog beslut om en tillfällig lag som gav regeringen ett kraftfullt utökat mandat att vidta åtgärder för att minska smittspridningen under pandemin. Lagen började gälla . Beslut som normalt skulle kräva lagändring via riksdagsbeslut kunde nu genomföras direkt av regeringen men på villkor att besluten i efterhand skulle godkännas av . Den nya tillfälliga lagen antogs av en enig riksdag och regeringen uttalade efter beslutet att man var nöjd med den nya lagen. I en intervju med TT framför nu socialminister att villkoren i den nya lagen medförde "ett stort problem" och gjorde att "lagen inte blev så användbar". Hur ett krav på att i efterhand underställa de beslut som tagits kunde göra att lagen inte blev användbar är svårt att förstå. Regeringen använde för övrigt inte denna undantagslag en enda gång lagen gällde. Hur kan man då veta att det inte skulle fungera? Man har inte heller återkommit med krav på förlängning och kom inte heller med några krav på förändringar av lagen den gällde. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad var det i undantagslagen som var ett stort problem? Varför var lagen inte användbar? Vilka konkreta åtgärder hade ministern velat införa som ministern inte ansåg att den tillfälliga lagen möjliggjorde?
ip · H810166 · 2020-11-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:166 Bonus–malus av (M) till Finansminister (S) Bonus–malus infördes och är till för att gynna klimatsmarta bilar och straffbeskatta fordon som är sämre för miljön. Systemet har visat på svagheter och är hårt kritiserat. Det kan kanske anses fungera från ett stadsperspektiv där tunnelbanan och fungerande kollektivtrafik finns. Men i större delen av är bilen lika med mobiliteten; det finns inte och kommer inte att finnas ett underlag för en omfattande utbyggd kollektivtrafik som helt kan ersätta bilen. För grupper med behov av ett fordon som har plats för en rullstol, för hantverkarbilar, husbilar eller för ridsportens behov av att frakta hästar slår bonus–malus extra hårt. För dessa bilägare saknas alternativ, och vid en nyinvestering kan ett fordon som väger få en årlig skatt på . Konsekvensen blir att det köps betydligt färre nya, rena och moderna bilar i . Importen av begagnat kommer att öka, vilket leder till att och svenska vägar går miste om nya, renare fordon som har den senaste tekniken och som är miljövänligare än sina föregångare. anser att bonus–malus-systemet inte är en välavvägd åtgärd som kan bidra till en bättre miljö. Alltför höga fordonsskatter hämmar sammanhållning och förutsättningarna att bo och verka i hela , givet långa avstånd och brist på alternativa färdmedel. Landsbygden som saknar tunnelbana missgynnas av bonus–malus. Fordon som behöver lasta en rullstol missgynnas av bonus–malus. Hantverkaren som behöver sitt fordon för sitt arbete missgynnas av bonus–malus. Husbilen för hemester missgynnas av bonus–malus. Fordon som behövs för att frakta hästar missgynnas av bonus–malus. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern, givet hur hårt de nya fordonsskatterna slår mot människor som är beroende av bilen, för avsikt att göra några förändringar i bonus–malus eller utvärdera effekterna av skattehöjningen? Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av att bonus–malus riskerar att motverka att har nya bilar med den senaste tekniken och som släpper ut mindre?
ip · H810167 · 2020-11-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:167 EU:s medlemskapsförhandlingar med och Nordmakedonien av (SD) till Statsrådet (S) I rådsslutsatserna från beslutade rådet att inleda anslutningsförhandlingar med och Nordmakedonien, vilket innebär att dessa länder är på väg att bli medlemmar i unionen. Regeringen stödde det beslutet, men jag är mer skeptisk. De starkaste argumenten för att dessa länder ska gå med i EU utgår från det geopolitiska perspektivet, det vill säga att flera globala intressen försöker skaffa sig inflytande i den här regionen, och att detta innebär ett direkt hot mot den demokratiska utvecklingen i dessa länder och dessutom ett indirekt hot mot oss i . De starkaste argumenten mot att dessa länder ska gå med i EU är mer vardagliga och påverkar vanliga svenskars vardag. Vi vet vi att dessa länder har stora och ihållande problem med korruption, svag rättsstatlighet och väldokumenterade band mellan toppolitiker och organiserad brottslighet. Vi vet att många av de vapen och den narkotika som smugglas in i kommer från detta område, vilket sannolikt har bidragit till problemen med gängkriminalitet och skjutningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad kommerstatsrådet att göra för att och Nordmakedoniens rättsstatliga probleminte ska glömmas bort i medlemskapsförhandlingarna?
ip · H810168 · 2020-11-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:168 Tortyr- och våldtäktsrån av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) väcktes åtal mot de två ungdomarna med invandrarbakgrund som torterade, förnedrade och våldtog två unga svenska pojkar på . Offren hade ingen tidigare relation till de bestialiska gärningsmännen utan blev slumpmässigt utvalda, det hade kunnat varit vem som helst som drabbats. Gärningsmännen nöjde sig dock inte med de värdesaker pojkarna hade på sig utan krävde även kontouppgifter för att kunna få ut mer av rånet. Om det stannat där hade rånet varit att likna med de flesta andra rån som unga svenskar utsätts för , men så blev det inte. I stället pågick övergreppen i . Pojkarna blev sparkade, slagna, tvingade att klä av sig nakna, slagna med spade, knivhuggna och analt våldtagna med diverse föremål som förövarna hittade. Under delar av övergreppen hade de fått ögonen täckta med en ögonbindel, fått tygstycken nedkörda i munnen och både händer och ben var fastbundna. Under händelseförloppet hotades pojkarna återkommande; de skulle få penisarna och öronen avskurna, deras näsor skulle krossas, en pistol skulle hämtas och så vidare. Ett av offren beskrev hur det under skräcknatten kändes som att han ”duschade i blod” när han låg där avklädd och torterad. Dådet sticker ut på grund av dess grymhet, men rån med våld och förnedringsinslag har näst intill blivit vardag på vissa platser i landet, vilket sätter kontexten för interpellationen. I många fall är förövarna personer som aldrig skulle ha välkomnats till från första början, som verkligen inte skulle fått erhålla medborgarskap och som definitivt inte skulle gått fria att kunna begå nya brott efter att redan ha dömts – inte sällan upprepade gånger. I det ovan nämnda fallet framgår det i åtalet att båda förövarna har rånat i tidigare och att en av dem skulle för våldtäktsrånet ha avtjänat straff för mordbrand – något han onekligen inte gjorde. Med andra ord var regeringens bristande politik på området direkt avgörande för möjligheten att genomföra brotten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att skärpa straffen för vålds- och sexualbrott? Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att förhindra framtida brott likt dessa?
ip · H810169 · 2020-11-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:169 Tidsbegränsade utvisningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) När utländska medborgare döms för brott i är det endast en liten minoritet som faktiskt döms till utvisning. Exempelvis får fyra av fem utländska medborgare som dömts för våldtäkt eller grov våldtäkt stanna kvar i efter avtjänat straff. Det enda regeringen gjort för att komma till bukt med denna kända problematik är att de tillsatte en utredning om ”skärpta regler för utvisning på grund av brott”. Som om detta inte vore illa nog är det inte alltid de utlänningar som – mot förmodan – faktiskt döms till utvisning som döms till livstids utvisning. I stället välkomnas de ofta tillbaka till efter att har gått. Detta ter sig onekligen ganska märkligt. Varför skulle vilja ha tillbaka utlänningar som begått grova brott under sin vistelse i ? Ett talande exempel på detta är de tre multikriminella invandrare som våldtog och filmade en utslagen 14-åring på en hemmafest i . Två syrier och en afghan turades om att förgripa sig på den medvetslösa flickan som de filmade övergreppen och därigenom delgav händelseförloppet till andra. När flickan kvicknade till hade hon ont i hela kroppen men särskilt i vagina och anus; hon fann även sperma i underlivet. Hon våldtogs på nytt . I efterdyningarna av övergreppet hotade förövarna att skicka sin släkt på henne. Straffen som utdömts av tingsrätten är förargelseväckande låga; det längsta fängelsestraffet är och . Afghanen hade på ett mirakulöst sätt lyckats erhålla medborgarskap på endast 18 månader och kunde därför inte utvisas med nu gällande lagstiftning. De båda syrierna däremot dömdes till utvisning men är välkomna tillbaka 2030. Varför någonsin skulle vilja välkomna dessa våldtäktsmän är bortom mitt förstånd, men kanske kan svara på det. Våldtäkten är tyvärr endast en i mängden av alla våldtäkter som utlänningar begått mot tjejer i , men sätter kontexten för interpellationen. I många fall är förövarna personer som aldrig skulle välkomnats till från första början, som verkligen inte skulle fått erhålla medborgarskap och som definitivt inte skulle gått fria att kunna begå nya brott efter att redan ha dömts – inte sällan upprepade gånger. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att utvisningar ska vara på livstid? Avser ministern att vidta åtgärder för att förhindra framtida brott likt detta?
ip · H810170 · 2020-11-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:170 Kapacitetsbrist i och övriga av (M) till Statsrådet (S) har drabbats av inte en utan två större elkriser som drabbat företagande och tillväxt i regionen. Problem med elförsörjningen har även uppstått i . riskerar situationen att förvärras . pekar även rapporter på att elkrisen riskerar att spridas till fler regioner, bland annat och . Myndigheter konstaterar att risken för effektbrist, brist på el vid en given tid, är stor . Regeringens nedläggning av kärnkraften vid och är viktiga orsaker liksom bristande elnätsutbyggnad. I samma slag höjer regeringen skatten på kraftvärme. Lokal elproduktion i söder slås ut. får förlita sig på norra elproduktion. Med det går läget från allvarligt till akut. I norr produceras en stor mängd el från vindkraft. Vindkraften klarar inte av att leverera lika mycket el när det är kallt eftersom det ofta är vindstilla. kan elen inte överföras från norr till söder i tillräcklig omfattning. En färsk rapport pekar dessutom på att större investeringar i norr leder till att elen måste stanna i . Det kommer alltså finnas mindre el att överföra söderut framöver. För att lösa problemen med elförsörjningen har regeringen presenterat flertalet dyra och ogenomtänkta krisåtgärder. Bland annat har elproduktion upphandlats för miljonbelopp. Det var rätt att regeringen vidtog åtgärder. Men mycket talar för att problemen hade lösts på ett mycket billigare och effektivare sätt. Som ett led i att lösa situationen har vidtagit flera åtgärder i riksdag . Vi har stoppat ett lagförslag om ändringar i ellagen till förmån för ett mer genomtänkt förslag, och vi har tvingat regeringen att utvärdera de krisåtgärder som regeringen vidtagit för att hindra elkrisen. Vår slutsats är att vi måste göra allt i vår makt för att vi inte ska hamna här igen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att vidta för att hindra fler allvarliga elkriser i och andra delar av landet? På vilket sätt avser statsrådet att följa beslut om att utvärdera de krisåtgärder som regeringen vidtagit för att hindra elkrisen? Hur ser statsrådet på risken för effektbrist och risken för att återigen får stora problem med elförsörjningen?
ip · H810173 · 2020-11-23 00:00:00 — Interpellation 2020/21:173 Föräldrapåverkan på skolans personal av (L) till Utbildningsminister (S) uppmärksammades återigen problemet med föräldrar som genom olika typer av påtryckningar försöker påverka skolans rektorer och lärare i den riktning som de önskar. Det kan gälla allt från ledighetsrutiner och beslut om betyg till andra situationer som ligger inom ramen för skolans pedagogiska uppdrag. Detta är inte ett nytt fenomen, men tyvärr är det en oroande utveckling som vi kan se genom antalet anmälningar till såväl som Skolinspektionen. Föräldrar som inte accepterar skolans hantering av ett visst ärende eller myndighetsutövning är beredda att ta till olika metoder för att påverka skolan. Det kan handla om hotfulla sms och telefonsamtal eller hot om att de kommer att anmäla till exempelvis Skolinspektionen. Det finns även helt oacceptabla exempel där samtliga gränser passerats och man tar till hot och våld. avgjordes ett ärende i högre instans där en pappa blev dömd för att ha tagit stryptag på en lärare på grund av hur läraren agerat i samband med en betygsättning. Vi ser också att det blir allt vanligare att huvudmän inför olika typer av förväntansdokument mellan skolan och hemmet eller vårdnadshavaren. Liberalerna vidhåller att skolans rektorer och i synnerhet lärarna måste känna maximalt stöd i sitt uppdrag. Det ska vara glasklart att det är läraren som bestämmer i klassrummet – oavsett om det gäller läxor, betygsättning eller någon annan åtgärd som läraren behöver vidta för att exempelvis upprätthålla ordningen i skolan. Det är uppenbart att detta som borde vara självklart inte är det, vilket skapar utmaningar på daglig basis för skolans personal. Detta påverkar inte bara deras uppdrag och arbetsmiljö utan hela läraryrkets status. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till utbildningsminister : Kommer ministern och regeringen att agera genom lag för att slå fast att det är läraren som bestämmer i klassrummet? Avser ministern och regeringen att ta initiativ för att i skollagen förtydliga att det är lärarna som beslutar om det som rör det pedagogiska arbetet, exempelvis undervisningen? Vilka andra åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att återupprätta läraryrkets status i samhället?
ip · H810174 · 2020-11-23 00:00:00 — Interpellation 2020/21:174 Barnets rätt till tanke-, samvets- och religionsfrihet av (SD) till Statsrådet (MP) I utredningen och svensk rätt (SOU 2020:63) som överlämnades till går det att läsa om barnets rätt till tanke-, samvets- och religionsfrihet. Detta i artikel 14 om att barn har rätt att utöva vilken religion de vill eller ingen alls. Bland annat har utredaren tolkat som att den stöder barns rätt att anta och utöva sina föräldrars religion. I juridiska vägledning framgår att klädsel är något som normalt bestäms av individen själv. Även () har uttalat sig avseende diskriminering på grund av religion när det gäller rätten att bära slöja i skolan. DO har i ett beslut uttalat sig om att generella förbud mot heltäckande slöja utan att ta hänsyn till de specifika förutsättningarna för detta inte är tillåtna. ses brott i den så kallade hederns namn som skadliga sedvänjor och grundar sig i att diskriminera och styra en annan individ. Barn som utsätts för hedersförtryck och våld försvarar oftast sina föräldrar vilket står i strid med hur utredaren har tolkat . Andra delar av kan tolkas som att religiös indoktrinering borde totalförbjudas, men utredaren väljer att bortse helt från detta. Barnets bästa ska komma i första rummet, men ser vi hur föräldrar förutsätter att ett barn har samma religion som föräldrarna själva och att de i många fall kräver att barnet har slöja. Det förekommer redan på förskolenivå. Kommittén nämner vikten av tanke-, samvets- och religionsfrihet, men hur rimligt är det att slöja, niqab, tillåts för barn i låg ålder? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : I den fortsatta hanteringen av utredningen, kommer statsrådet att väga in barns rättigheter att själva bilda sig en uppfattning i religiösa frågor, och i vilken utsträckning anser regeringen att föräldrars religion och kultur få styra ett barns liv? Delar statsrådet utredningens bedömningar kring hur artikel 14.3 om friheten att utöva sin religion eller tro ska inkorporeras i svensk lag? Delar statsrådet utredningens slutsats i att svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med innebörden av artikel 14 att barn har rätt att utöva vilken religion de vill, eller ingen alls?
ip · H810175 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:175 Omsättningen på rektorer av (M) till Utbildningsminister (S) Rektorer är otroligt viktiga för att skolor ska lyckas. Enligt Skolinspektionens rapport spaning ingen aning riskeras skolors utveckling, goda strukturer och gemensamma förhållningssätt av den stora omsättningen på rektorer. Det finns cirka 3 900 rektorer i och cirka 1 200 rektorer i gymnasieskolan. Enligt granskning av de personer som var rektorer /15 var knappt fyra av tio kvar som rektorer vid samma skola, . När har gått, finns kvar vid skolan. Av dem som slutat har mer än hälften, , helt lämnat rektorsyrket. Rektorsomsättningen, och att erfarna rektorer väljer att lämna skolvärlden, är förödande om vi vill lyfta skolans kvalitet. Min fråga till utbildningsminister är därför: Hur anser ministern att vi ska få minskad omsättning på rektorer och fler som stannar kvar i yrket?
ip · H810176 · 2020-11-25 00:00:00 — Interpellation 2020/21:176 agerande i av (M) till Utrikesminister (S) Situationen för har kraftigt försämrats . agerande inskränker mänskliga rättigheter men utgör också ett hot mot fred och stabilitet i regionen, med globala konsekvenser som följd. Trots varningar från omvärlden införde regimen i säkerhetslagar i strid med Basic och därmed det avtal som ingicks då avstod från sin tidigare kronkoloni. Den sista generalguvernören har också konstaterat att det som skett i praktiken innebär ett upphävande av tanken på ett , två system. har det kommit rapporter från om gripanden av politiska aktivister med hjälp av säkerhetslagarna. Yttrandefriheten kringskärs, och för misshaglig litteratur uppges rensas ut. Det planerade valet till den lagstiftande församlingen har med hänvisning till pandemin skjutits vilket av demokratiaktivister beskrivs som ”en kupp”. Demokratiföreträdare har också helt sonika fått lämna den lagstiftande församlingen. Säkerhetslagarna uppges också från kinesisk sida vara tillämplig på uttalanden och politiska markeringar utomlands vilka betraktas som brott. De många försämringar som snabbt sker i sprider oro i regionen. Särskilt betraktar drakoniska åtgärder mot som en förberedelse för vad som kan ske. Från kan också ett hårdnat språkbruk höras mot regeringen i . I samband med säkerhetslagarnas införande kunde EU:s utrikesministrar samlas bakom ett uttalande. En majoritet i ställde sig bakom att skulle driva kravet på sanktioner riktade mot . har i en antagen resolution – som tar sin grund i att påminna om tidigare resolutioner inklusive den om den svenske medborgaren – uppmanat EU och dess medlemsstater att ifall den nya säkerhetslagen tillämpas överväga att väcka talan vid och göra gällande att beslut att införa nationell säkerhetslagstiftning i strider mot den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Det är viktigt att de många åtgärder vidtar inte tillåts ske i skuggan av pågående pandemi och hanteringen av denna. Uppmärksamhet, debatt och åtgärder är det bästa och mest effektiva sättet att stödja medborgarna i och medverka till att inte situationen urartar i regionen. Mina frågor till utrikesminister : Vad kan , företrädesvis tillsammans med andra, göra för att ytterligare markera mot vad gäller agerandet mot ? Hur ser ministern och regeringen på risken för en eskalering i regionen där det som sker mot kan följas av ytterligare tryck och ytterst militärt våld mot ? Förändrar de senaste månadernas händelser – med åtgärder riktade mot och ett långsiktigt hot mot – på något sätt den strategiska hållning och syn gentemot ?