ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810237 · 2020-12-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:237 Brottsprovokation av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Den yngre generationens närvaro på internet, via sociala medier, i spel eller appar, ökar för som går. På internet bäddar skrupelfria brottslingar in sig. De utnyttjar barn och ungdomar genom att tvinga fram de mest vidriga handlingar. För de få som lagförs väntar sedan ofta ett löjeväckande lågt straff, i synnerhet om gärningsmannen, så som tyvärr ofta förekommer, har begått många brott. Denna utveckling måste vändas omgående. Brottsprovokation är ett exempel på ett effektivt verktyg som bör tillåtas med omedelbar verkan. Att barn, framför allt unga flickor, utsätts för sexualbrott på internet är ett växande problem som sällan leder till att förövaren grips eller straffas. Över var femte flicka i årskurs 9 utsattes för ett sexualbrott, och nästan vart femte av dessa brott skedde via internet eller sociala medier. Problemet är dock större än så. Det är inte bara antalet brott som ökar, det är även få som leder till fällande dom. En stor del av brotten skrivs av direkt, och än färre leder till att någon gärningsman hittas och kan dömas till ansvar. Detta gäller särskilt när brotten sker på internet, där personer som ofta är anonyma tvingar, hotar eller lurar barn och ungdomar att lämna ut bilder, spela in sig själva eller utföra sexuella handlingar. Att tillföra resurser till , åklagare och rättsväsendet i stort är något de flesta partier är överens om. Men för att hitta och straffa dem som begår sexualbrott på nätet, en eskalerande brottskategori som säkerligen förvärrats av pandemin, krävs fler åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vad avser ministern och regeringen att göra för att ytterligare bekämpa sexualbrott mot barn på internet? Är brottsprovokation i syfte att komma åt sexualbrott mot barn ett verktyg som regeringen kan tänka sig att använda?
ip · H810238 · 2020-12-15 00:00:00 — Interpellation 2020/21:238 Hastighetssänkningar och tillväxten av (SD) till Infrastrukturminister (S) På alla landets vägar färdas människor på väg till och från sina arbeten. Vardagstransporter för inköp, fritidsaktiviteter för barn, besök hos släkt och vänner är också viktiga transporter. fraktas och olika samhällstjänster utförs. Vägarna förbinder dessutom våra olika landsändar med varandra och med våra grannländer. När man färdas på en del av dessa vägar är det omöjligt att inte både se och känna det bristande underhållet, även om vägkvaliteten skiljer sig radikalt inom landet, med påtagligt sämre vägar i skogs- och glesbygdslän. Till råga på allt genomför just nu en hastighetsöversyn i hela landet. På vägar utan mittseparering sänks hastigheten. Mängder av sträckor kommer att skyltas om med 80-skyltar, medan tjälskotten, spåren och avsaknaden av viltstängsel kvarstår. Det vore sannolikt en bättre satsning att underhålla de eftersatta vägarna än att sänka hastigheterna på grund av att de är eftersatta. Hastighetssänkningarna i synnerhet och det bristande underhållet i allmänhet ökar människors restider, krymper arbetsmarknaderna och försvårar näringslivets transporter. Det är ett hot mot hela landets tillväxt. Den i vissa områden positiva utvecklingen vad gäller ökad inflyttning, ökad turism och stora industrisatsningar riskerar att bromsas. Med hänvisning till ovanstående frågar jag infrastrukturminister : Vad tänker ministern och regeringen göra för att förhindra att näringslivet och arbetsmarknaden i glesbygder drabbas negativt av den sänkning av hastighetsgränserna på våra vägar som genomförs?
ip · H810240 · 2020-12-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:240 Incitament för fler poliser och civilanställda i inland av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet svarade följande på min skriftliga fråga om att vi behöver fler civilanställda inom polisen i hela landet: ”Antalet civilanställda inom har ökat med 4 000 personer. Det har funnits så många civilanställda inom myndigheten som . Att antalet polisanställda ökar är en förutsättning för en bättre tillgänglighet i hela landet.” Det är det här som är det stora problemet. Både poliser och civilanställda söker sig till kusten och till våra stora städer. Vi behöver incitament för att få fler poliser och civilanställda inom polisen. I mitt hemlän nås vi av nyheten att polisen inte längre patrullerar utan måste prioritera att arbeta då det händer mer. Ofta sker inbrott i skydd av mörkret, och ofta sker våld och annan kriminalitet när mörkret faller. Om vi hade fler civilanställda i inland skulle polisen kunna prioritera sin arbetstid på ett helt annat sätt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet inrätta för incitament så att vi kan öka intresset och få fler poliser och fler civilanställda att vilja arbeta i inland?
ip · H810241 · 2020-12-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:241 Tidsplan för Norrbotniabanan av (M) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har verbalt haft höga ambitioner i fråga om Norrbotniabanan. Men det går att konstatera att det inte byggts en meter järnväg. har i sitt inriktningsunderlag meddelat att myndigheten vill att sträckan mellan och ska försenas och sträckan till ska skjutas på oviss framtid. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : När bedömer ministern att järnvägen mellan och kommer att vara färdigställd?
ip · H810242 · 2020-12-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:242 En välfungerande flygplats i av (M) till Infrastrukturminister (S) och är beroende av en väl fungerande flygplats. är viktig för näringslivet, besöksnäringen och invånarna runt men också ur ett beredskapsperspektiv. En flygplats gör bland annat att kommunerna kan knyta till sig viktig kompetens som annars saknas, och denna kan arbetspendla. Inte minst är detta viktigt för en ort som där en stor del av näringslivet består av besöks- och turistnäring och där flygplatsen utgör en hubb för företag inom bland annat kulturella upplevelser, övernattningar (hotellverksamhet), mat och dryck (restaurangverksamhet) och evenemang som bland annat . När flygbolag går i konkurs eller slutar trafikera orter blir det förödande för både näringslivet, besöksnäringen och invånarna. För att hela ska leva behövs mindre flygplatser. Regeringen öppnade i och för sig för möjligheten att ett bolag som flyger från till mellanlandar i , dock utan ersättning. Det finns en EU-regel som säger att flygtrafik kan upphandlas om restiden med tåg överskrider . anger i regelverket inte , utan i säger myndigheten att minst ska gälla. får därmed sämre kommunikationer än övriga . Regeringen borde säkra flygförbindelsen –genom trafikplikt. Trafikplikt på svenska flygplatser är grunden för att skapa tillgänglighet i områden med avsaknad av kommersiella förutsättningar för trafik. I har politiken, företagen och invånarna hyst ett hopp om att rädda genom ett förslag om en ny linje som skulle trafikera ––. har uppvaktat regeringen om att ge trafikplikt. I en artikel i kan man läsa att svarat på en frågeställning från kommun om flyget. I svaret står att flygtrafiken minskat på grund av coronaviruset och att det inte är aktuellt att införa allmän trafikplikt på sträckan. Tågtrafiken mellan och har varit föremål för förseningar av olika anledningar. Det är inte många tåg som lyckats nå huvudstaden på . Det pågår ett omställningsarbete för mer hållbara resor med elflygplan och hållbara bränslen. Flera globala koncerner har ett behov av att transportera spetskompetens. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att agera för att underlätta trafiksituationen för invånarna i norra ? Hur prioriterar ministern mellan att ställa om till mer hållbara resor och att avveckla transportslag? Kommer ministern att vidta åtgärder för att ge trafikplikt? Vilka åtgärder vidtar ministern i övrigt för att förbättra kommunikationerna mellan och ?
ip · H810243 · 2020-12-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:243 Slutförvar av kärnavfall av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) kommun har sagt ja till planerna på ett slutförvar av utbränt kärnbränsle i Forsmark. är det upp till regeringen att fatta det slutgiltiga beslutet. Med beskedet från kommun finns nu alla underlag på plats för ett regeringsbeslut gällande slutförvar i Forsmark samt utbyggd mellanlagring i . har tillstyrkt Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) ansökan, och i miljöbalksprövningen har SKB levererat de efterfrågade kompletteringarna. har sagt ja till etableringen av den inkapslingsanläggning som också ingår i SKB:s slutförvarssystem. SKB skriver följande om slutförvar av använt kärnbränsle i : ”SKB arbetar efter en speciell metod för slutförvaring av det använda kärnbränslet. Metoden kallas för KBS-3 och bygger på tre skyddsbarriärer: kopparkapslar, bentonitlera och det svenska urberget. mellanlagras allt använt kärnbränsle i Clab i . Radioaktiviteten avtar, klingar av, efter hand och avfallet blir mindre och mindre farligt . Men det innehåller också ämnen som är mycket långlivade och behöver slutförvaras . SKB planerar därför att bygga ett slutförvar för använt kärnbränsle i Forsmark i kommun. Den metod som utarbetats innebär att det använda kärnbränslet först kapslas in i koppar. De täta kopparkapslarna placeras därefter i ett tunnelsystem nere i urberget. Här bäddas kapslarna in i bentonitlera.” Ett positivt beslut blir startskottet för ett av största och viktigaste miljöskyddsprojekt och sätter igång investeringar på som genererar cirka 1 500 arbetstillfällen. som går innan beslut tas om att sätta igång kostar SKB , enligt källor på SKB. SKB:s ansökningar om tillstånd för att få bygga ett kärnbränsleförvar i Forsmark och en inkapslingsanläggning i har prövats av och mark- och miljödomstolen och ligger nu alltså hos regeringen för beslut. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Är statsrådet positiv till ansökan, och när tror statsrådet att vi kan se ett beslut när det gäller ansökan om slutförvar i Forsmark? Har statsrådet för avsikt att driva på i frågan för att få till stånd ett beslut å det snaraste? Finns det enligt statsrådet några faktorer som kan spela in för att ansökan inte ska kunna bifallas? Om inte ansökan bifalls, har statsrådet och regeringen någon annan plan för slutförvar av kärnbränslet då mellanlagringen snart är full?
ip · H810244 · 2020-12-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:244 Massutskick av sms av (M) till Statsrådet (S) höll inrikesminister och energi- och digitaliseringsminister tillsammans med och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) en presskonferens om att det skulle ske ett massutskick av sms för att informera om samt uppmana allmänheten att följa de råd som finns för att minska smittspridningen av det virus som orsakar covid-19. Sms:et gick ut till 22 miljoner abonnenter , som de skärpta nationella föreskrifterna och allmänna råden för att förhindra smitta av covid-19 började gälla. som sms:et gick ut kunde flera medier avslöja att såväl MSB som , dit sms:et hänvisar, motsatt sig eller varit kritiska till att skicka ett mass-sms. MSB lyfte bland annat att det riskerade att blockera andra akuta meddelanden, överbelasta mobilnäten och bli inaktuellt innan det nått samtliga mottagare. påpekade att utskicket skulle ge "extremt många frågor i krisinformation.se:s sociala medie-kanaler", vilket skulle ta resurser från annat viktigt arbete. Kritiken mot massutskicket var också stor bland allmänheten på sociala medier eftersom meddelandet hade otydlig avsändare och inte innehöll någon konkret information mer än att man skulle gå in på (som det dock inte var länkat till) samt att meddelandet endast var på svenska, trots att i ett pressmeddelande på sa: "Det är angeläget att hela befolkningen får relevant information om vad som gäller för att kunna bidra till att minska smittspridningen av covid-19." Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka hänsyn tog statsrådet till dessa invändningar när man fattade beslut om att uppdra till nämnda myndigheter att göra ett massutskick av sms? Vilka instruktioner gav statsrådet om vilken information som skulle delges allmänheten genom massutskicket?
ip · H810245 · 2020-12-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:245 Agerande under coronapandemin av (M) till Socialminister (S) Coronaviruset har drabbat världen hårt. Människor har insjuknat, och majoriteten har tillfrisknat, men ett stort antal personer har avlidit eller varit så pass sjuka att deras hälsa är påverkad även efter det att de har tillfrisknat. Hur medborgare i olika världsdelar och länder varierar; variationerna är även stora inom länder. I en nordisk kontext är hårdast drabbat. Inför julen kan vi nu se hur smittalen stiger dramatiskt. Sjukvården larmar om sliten personal, och på vissa håll finns begränsade materiella resurser. Enligt , stabsläkare på , är läget i den svenska vården nu så allvarligt att gränsen för vad den klarar av snart är nådd. Enligt kommer en eskaleringsplan att presenteras . Detta är naturligtvis mycket välkommet och nödvändigt i när smittalen stiger och resurserna är begränsade. I planen ingår enligt den information som finns att tillgå i medierna att våra nordiska grannländer är beredda att bistå med intensivvård om behov uppstår. Detta är naturligtvis mycket vänligt och ett erbjudande vi ska vara mycket tacksamma över. är det angeläget att också reflekterar över den situation som uppstått. Regeringen styr landet och är ytterst ansvarig för rikets säkerhet. Ansvaret inkluderar också säkerhet under en pandemi. Att sjuktalen i covid-19 är högre i än i våra grannländer bör rimligen föranleda att regeringen reagerar, och att svensk sjukvård inte räcker till bör rimligen föranleda att regeringen reagerar. När intensivvårdsplatserna åter börjar ta slut och medarbetare inom hälso- och sjukvården är slitna på grund av hög arbetsbelastning måste regeringen agera. När våra nordiska grannländer erbjuder intensivvård bör regeringen självklart vara tacksam över erbjudandet men också agera och agera skyndsamt. Goda grannar hjälper varandra i svåra stunder, men den situation som uppstått visar att regeringen har misslyckats med att skydda och dess befolkning. För att situationen inte ska förvärras ytterligare behöver regeringen agera kraftfullt per omgående. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att spridningen av coronaviruset i ska minska, för att färre personer ska insjukna i covid-19, för att hälso- och sjukvården ska räcka till för dem som behöver denna och för att antalet infekterade av coronaviruset ska nå samma nivå i som i våra nordiska grannländer?
ip · H810246 · 2020-12-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:246 Ekonomiska krisstöd av (M) till Finansminister (S) Pandemins konsekvenser för liv och hälsa har varit omfattande. Konsekvenserna för ekonomin är också betydande. Vi är fortfarande mitt i krisen, och det vi med säkerhet kan säga är att det varit nödvändigt med ekonomiska krisstöd för att rädda svenska jobb och företag. Jag har noterat i medierna att det ibland framstår som om det är regeringen som föreslagit krisstöd som det i själva verket är som föreslagit. Självklart kan varken finansministern eller regeringen hållas ansvarig för hur medierna rapporterar, men eftersom regeringen är noga med vad som är korrekt och dessutom är starkt emot så kallade fake news kan det vara bra att klarlägga vad som är korrekt i den här frågan. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kan ministern redogöra för de ekonomiska stödåtgärder som hon presenterat och deras effekter? I vilken mån har ministern vidtagit och omformat krisåtgärder på grund av att tagit initiativ till åtgärder och agerat i ?
ip · H810247 · 2020-12-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:247 Bankskatt av (M) till Finansminister (S) Bankskatten sågas av de tre myndigheter som har ansvar för finansiell stabilitet. , och Riksgälden menar samtliga att den föreslagna skatten inte är kopplad till bankernas risknivå. Bankskatten ska tas ut av stora banker och har ingenting med risktagandet i bankerna att göra. Riksgälden går till och med så långt i sin kritik att de menar att den nya skatten dessutom riskerar att leda till att stabiliteten i det finansiella systemet minskar. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kan ministern redogöra konkret för syftet och idén med den föreslagna bankskatten? Är motivet enligt ministern att öka eller minska den finansiella stabiliteten i banksektorn?
ip · H810248 · 2020-12-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:248 Brott som inte leder till straff av (SD) till Statsrådet (S) I flera uppmärksammade fall har brott som utländska förare och åkerier gjort sig skyldiga till lagts ned av åklagare. hade jag en interpellationsdebatt med infrastrukturministern om fusket inom transportnäringen. När debatten i kammare pågick lades ytterligare ett ärende ned av åklagaren. Det mest uppseendeväckande var att åklagaren, tillika förundersökningsledaren, lade ned ärendet innan polisen ens hade lämnat över en komplett utredning. Hur kan det vara möjligt? I tidningen kan man läsa följande om händelsen: "Trafikpolis och trafikutredare håller ytterligare förhör med föraren. Därefter får åklagare tillika förundersökningsledare via telefon ta del av vad förhöret gett. – När åklagaren hör vad vi har påkommit och att föraren fortfarande inte erkänner, släpper han föraren på fri fot och lägger ner ärendet. Dragbilen lämnas tillbaka, men för tillfället har vi kvar manipulationsutrustningen, säger . Ärendet läggs ner innan det sista förhöret ens hunnit skrivas in i ärendet. Inte heller slutprotokollet av den omfattande tekniska undersökningen av fordonet hann komma in till åklagaren innan allt var över, säger han vidare. Men det slutar inte där. Dragbilen är av årsmodell och ska vara utrustad med den nya sortens kitasgivare som är svårare att manipulera. – Istället sitter där en gammal givare och det är olagligt." Artikeln i tidningen avslutas med en kommentar från en av tjänstemännen på kontrollplatsen: ”är besviken över att ärendet lades ner. – Så har vi det . Det är öppna dörrar i och vad det kommer att leda till, kan vi bara ana. Det känns som att en del åklagare öppnar bakdörren så snart vi kommer in genom entrén med dessa ärenden. De verkar inte ta i beaktande det breda perspektivet av vad dessa fall för med sig för trafiksäkerheten, konkurrensen och olikhet inför lagen, avrundar han.” När jag kontaktar tidningen får jag följande berättat för mig av chefredaktör , som tillbringar många arbetstimmar med trafikpolisen: ”Det är inte så länge sedan exakt samma sak inträffade i , så detta är dessvärre inget undantag." Att vi ska vara lika inför lagen är en viktig princip i vårt rättssamhälle, och då kan vi inte ha en ordning där brott begångna av utländska aktörer mer eller mindre regelmässigt läggs ned av åklagare. För att människor ska känna förtroende för rättssamhället måste de också uppleva att våra lagar gäller alla, oavsett nationalitet! Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att brott som utländska aktörer gjort sig skyldiga till inte läggs ned av åklagare?
ip · H810249 · 2020-12-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:249 Bussning som integrationsåtgärd i skolan av (SD) till Utbildningsminister (S) I stället för att tillse att alla skolor är bra skolor med arbetsro och goda elevresultat börjar kommunala huvudmän nu ge upp och i stället föreslå bussning av elever som integrationsåtgärd och för att erhålla jämnare elevresultat skolor emellan. Som grund för dessa beslut hänvisas till den statliga utredningen 2020:28 som på uppdrag av regeringen har tagit fram förslag till åtgärder för en mer likvärdig skola. Utredningen bygger bland annat på det icke verifierade påståendet: ”Allsidigt sammansatta skolor och klasser ger goda möjligheter för alla elevers utveckling i samtliga avseenden och stärker skolans demokratiska roll som mötesplats." De avseenden som citatet åsyftar är kvalifikation för arbetsliv och för ett aktivt samhällsliv, socialisation och personlig utveckling. För att uppnå detta tillstånd där samtliga elever förmodas gynnas föreslår utredningen att elever ska blandas genom ett gemensamt skolvalssystem där alla sökande har likvärdiga möjligheter till en viss skolplacering. Utredningen föreslår även att det geografiska upptagningsområdet blir bredare samt införande av ett urvalssystem med kvoter som de enskilda skolorna behöver beakta för att erhålla de sektorsbidrag som föreslås ersätta dagens statsbidrag. Utredningen har övervägt reglering genom att bilda kvoter bestående av olika grupper av elever. Dessa grupperingar ska sedan, med hjälp av varierande procentsatser, pusslas ihop för att bilda elevgrupper i skolorna. Enligt utredningen är detta ett träffsäkert system för att skapa likvärdighet i skolan. I kommer bussning av elever att bli en realitet genom att Frälsegårdsskolans mellanstadieelever och Kronanskolans mellan- och högstadieelever bussas till skolor på andra sidan . av eleverna på Kronanskolan har utländsk bakgrund, och av eleverna klarade av att få gymnasiebehörighet när de gick ut nian 2019. Det återstår att se ifall de mottagande skolorna vid bussning av dessa elever ges ”goda möjligheter för alla elevers utveckling i samtliga avseenden”, enligt den tes utredaren åberopar för sitt resonemang. Barn och föräldrar både från de skolor som stängs samt från mottagande skolor har dock protesterat mot kommunens beslut, men har inte hörsammats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Anser ministern att bussning av elever från invandrartäta utsatta områden till skolor med mycket stor andel svenska elever är gynnsam för alla inblandade elever? Är det ministerns avsikt att införa tvingande åtgärder, till exempel kvotering, för att nå högre grad av likvärdighet mellan skolor?