ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710243 · 2020-01-03 00:00:00 — Interpellation 2019/20:243 Nedläggning av den nationella hjälplinjen av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) har den nationella hjälplinjen funnits som ett viktigt stöd för människor som varit i behov av någon att prata med eller som befunnit sig i kris. Tjänsten har kunnat nås . kan man inte längre ringa till hjälplinjen för att fråga om råd, då bolaget , som ägs av och Regioner (SKR), beslutat att lägga ned tjänsten. I ett läge där den psykiska ohälsan ökar och trycket redan är stort på ideellt drivna hjälplinjer kommer beskedet olägligt. Att inte ha en nationell hjälplinje utan hänvisa till regionerna torde varken medföra en kostnadsbesparing eller en bättre verksamhet. Enligt en nyttovärdering gav tjänsten en ekonomisk nytta motsvarande 17 gånger per investerad krona, då mot bakgrund av de kostnader som psykisk ohälsa och höga sjukhälsotal medför (Inera). Kostnaden för att driva hjälplinjen är låg, , och enligt en artikel i har 30 000 samtal registrerats , varav endast hälften kunnat besvaras. Människor har således behov av tjänsten. Vidare nämns i artikeln att fyra av tio som kommer fram anser att råden och stödet räckt för stunden, och i genomsnitt två samtal har kommit från personer som varit nära att avsluta sina liv. Den nationella hjälplinjen måste därför ses som kostnadseffektiv och viktig för människor i kris. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder vidtar ministern och regeringen med anledning av den uppkomna situationen?
ip · H710244 · 2020-01-03 00:00:00 — Interpellation 2019/20:244 Fler reformer för att öka andelen ägt boende av (KD) till Statsrådet (MP) Sju av tio svenskar vill äga sitt boende, enligt undersökningar som publiceras med jämna mellanrum. Rent privatekonomiskt är det ägda boendet överlägset det hyrda boendet, och det skapar en möjlighet till eget sparande som boendet har haft en tendens att öka i värde. Det ägda boendet är på lång sikt även den mest ekonomiskt fördelaktiga boendeformen, då det är den enskilde som helt och hållet tar vinsten av det ökade värdet på fastigheten. Nyproducerat hyrt boende är dyrare än ägt boende. Socioekonomiskt svaga hushåll kan därför ha fördel av att äga sitt boende i stället för att fastna i dyra hyresrätter. Vi kristdemokrater anser att varje individ bör få välja själv hur den vill bo och inte stoppas av politiska skäl. Eftersom sju av tio vill bo i eget ägande på grund av de ekonomiska fördelarna det medför men även utifrån friheten att själv kunna bestämma över sin situation bör regeringen genomföra reformer kring detta. Det finns flera möjliga reformer för att öka eget ägande i . Till exempel kan man införa startlån för unga och personer med lägre men stabil inkomst samt förmånligt bosparande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att lägga fram förslag som innebär att vi ser reformer som förmånligt bosparande och startlån förverkligas i ?
ip · H710245 · 2020-01-09 00:00:00 — Interpellation 2019/20:245 av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) gav regeringen i uppdrag att analysera och lämna förslag avseende utvecklingen av interna ledning, styrning och uppföljning. Statskontoret överlämnade sin rapport till regeringen . Rapporten är mycket kritisk och oroande. Regeringen styr framför allt genom förordning (2007:1175) med instruktion för , genom utnämningsmakten och genom anslaget till myndigheten. När det gäller styrningen i administrativa och ekonomiska frågor gäller samma sak för som för andra statliga myndigheter. Regeringen ska alltså styra myndigheten så att den får goda förutsättningar att leda, styra och följa upp sin verksamhet. Bland annat bedömer Statskontoret att ledning, styrning och uppföljning inte är ändamålsenlig. Det är i flera avseenden oklart om lever upp till kraven i bland annat myndighetsförordningen. Statskontoret finner att inte utgår från den ekonomiska ramen i sin planering och att detta har fått konsekvenser för myndighetens förmåga att använda sina resurser effektivt och hushålla väl med statens medel. Rapporten visar även att den psykosociala arbetsmiljön brister vid avseende transparens och öppenhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med de brister i styrningen av som Statskontoret pekar på i sin rapport? Vilka åtgärder av avser ministern att vidta för att de budgetunderlag som lämnar till regeringen ska uppfylla kraven på transparens, begriplighet, fullständighet och tillförlitlighet ?
ip · H710246 · 2020-01-09 00:00:00 — Interpellation 2019/20:246 Tillstånd för kamerabevakning av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Skadegörelse är för många kommuner ett stort problem. Klotter, krossade fönster och anlagda bränder stör verksamheterna och gör att pengar som behövs till välfärden används till att reparera skadorna. Vissa kommuner som har råd anlitar ordningsvakter, andra har satt hoppet till bevakningskameror. När Datainspektionen tog över tillståndshanteringen från länsstyrelserna var förväntningarna stora på att processen skulle bli smidigare. I stället har det blivit precis tvärtom. När jag ställde en skriftlig fråga till justitieminister beträffande vilka åtgärder som ministern tänkte vidta för att tillståndshanteringen skulle ske snabbare redogjorde ministern för ett antal åtgärder som vidtagits eller skulle vidtas för att förbättra situationen. Men , , är situationen inte ett dugg bättre. Bara väntetiden för att få handläggare tilldelad överstiger , och sedan tar självklart handläggningen tid därefter. Ovissheten och den långsamma hanteringen skapar frustation hos de ansvariga i de berörda kommunerna. Deras problem med skadegörelse fortgår, och kostnaderna blir en allt större belastning. Problemet med skadegörelse är förstås inte begränsat till egendom utan drabbar alla: företag, föreningar och enskilda personer. Enligt statistik från Brå handlades 190 000 skadegörelsebrott, vilket var en ökning med 8 570 brott () jämfört med året innan. Utredning bedrevs avseende (23 000 brott) av de handlagda brotten, medan (167 000 brott) direktavskrevs. Jämfört med 2017 hade andelen utredda skadegörelsebrott minskat, och andelen direktavskrivna brott ökat, vardera. Kamerabevakning har en preventiv verkan, och dessutom kan den underlätta för beivrande av begångna brott genom att bidra med bevismaterial. Att regelverket kring tillståndsprövning, och statliga myndigheters oförmåga att inom rimlig tid handlägga ärenden, hindrar kommuner och andra från att vidta brottsförebyggande åtgärder är helt oacceptabelt. I stället borde det vara en självklarhet för myndigheter att underlätta för dem som vidtar sådana åtgärder. När det gäller kamerabevakning måste till att börja med Datainspektionens handläggningstider omgående kortas radikalt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern att vidta några åtgärder så att Datainspektionen omgående kan korta sina handläggningstider avseende tillstånd för kamerabevakning? Är ministern beredd att föreslå ytterligare förändringar i lagstiftningen för att underlätta för dem som försöker vidta brottsförebyggande åtgärder i form av kamerabevakning?
ip · H710247 · 2020-01-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:247 Stängningen av reaktorer 1 och 2 av (M) till Statsrådet (S) /20 stängs kärnkraftsreaktorn ned, och stängs efter beslut från huvudägare, det statliga , utifrån vad bolaget beskriver som affärsmässiga skäl. Stängningen av de båda reaktorerna är politiskt omdebatterad. står nämligen inför en elektrifiering av samhället som kommer att ställa större krav både på tillgång på energi och på effekt i det svenska elnätet. Det pågår också en omfattande global diskussion om hur vi minskar beroendet av fossil energi för att minska utsläppen av koldioxid i atmosfären. reformerades EU:s utsläppshandelssystem. Den viktigaste delen av denna reform är en snabbare nedtrappning av antalet utsläppsrätter som tillförs systemet. Två andra delar av reformen är införandet av en så kallad marknadsstabilitetsreserv och en mekanism som under vissa förutsättningar automatiskt återkallar (annullerar) utsläppsrätter. I en debattartikel i av företrädare från konstateras att annulleringsmekanismen innebär att enskilda länder därmed kan påverka de totala utsläppen i . Författarna skriver: ”En politik som exempelvis ökar den svenska nettoexporten av el och därigenom tränger undan fossilbaserad elproduktion i våra grannländer leder nu till att fler utsläppsrätter överförs till reserven och därmed kan bli föremål för annullering. Resultatet blir i slutändan att antalet utsläppsrätter som finns tillgängliga minskar. Motsatt effekt fås av en politik eller åtgärd som minskar den svenska nettoexporten av el, till exempel en stängning av svenska kärnkraftreaktorer.” Annulleringsmekanismen inom utsläppshandelssystemet fanns inte 2015, när beslutet om stängningen av reaktorerna i togs, varför debattörerna menar att stängningen bör omprövas och beslut tas i ett bredare perspektiv än bara de rent affärsmässiga. I en debattartikel i skriver två svenska energiexperter och en näringslivsexpert om riskerna med att stänga och ställer frågan hur det påverkar elkraftsförsörjningen och klimatpåverkan såväl i länen runt som ur ett globalt perspektiv. Författarna tar upp att det redan finns produktions- och kapacitetsbrister i elnäten i flera regioner och exemplifierar med , där det beslutades att det fossila i ska fortsätta hållas i drift, eftersom det anses vara absolut nödvändigt för regionens elförsörjning. Slutsatsen i artikeln är att riskerar att bli ännu mer beroende av import av fossil elkraft från utlandet för att garantera stabiliteten i elnäten i västra och sydvästra , något som är nödvändigt med tanke på den tunga industri som regionen är beroende av. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta om de framtida koldioxidutsläppen ökar i och som en följd av stängningen av ? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta om effektkapaciteten och stabiliteten på elnäten i västra och sydvästra försämras som en följd av stängningen av ? På vilket sätt kommer statsrådet att, inom sitt ansvarsområde, följa vilka konsekvenser som stängningen av kan komma att få för industrin och tillväxten i västra och sydvästra ?
ip · H710248 · 2020-01-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:248 Egenmäktighet med barn av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Problemen är stora i avseende att förövare till brott där barn rövas bort sällan fälls, trots att bevisning finns tillgänglig. Justeringar behövs i svensk lag, och rättssystemet behöver få stöd för att se till att barn garanteras umgänge med båda sina föräldrar. Att tillgodose barnets behov av, och rätt till umgänge med, båda föräldrarna bör vara en självklarhet. Även enligt svensk lag och den stadgade ska barn ges möjlighet att träffa båda sina föräldrar. Barnets rätt till familjeliv beskrivs i konventionens artiklar 9, 16 och 18. Trots detta leder av anmälda brott gällande egenmäktighet med barn till fällande domar. Enligt , Brå, gjordes åren 2014–2018 så många som 1 800–2 000 anmälningar om att föräldrar hindrat eller omöjliggjort barns kontakt med den andra föräldern. Lagen, som infördes genom proposition 2013/14:120, har inte fått avsedd verkan eftersom undantag gjorts gällande den allmänna åtalsplikt som råder vid egenmäktighet med barn. kan en förälder flytta långt bort från den andra föräldern inom gränser. Barnets kontakt bryts då med den andre föräldern, och i många fall görs ingenting åt saken. Barn behöver garanteras rätt till båda sina föräldrar. Därför behöver samhället och rättsväsendet arbeta för möjliggörande av sådan garanti. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att se till att rättsväsendet kan bidra till att tillgodose barns behov av och rätt till umgänge med båda föräldrarna?
ip · H710249 · 2020-01-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:249 Åtgärder för företagare i ett brottstyngt av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Brottslighet med otrygg och orolig miljö till följd tynger , invånare och företagare. Rapporteringen om bland annat skjutningar, mord och bilbränder är slående. Rapportering sker nationellt men även internationellt, där ryktet om utvecklingen i sprider sig. Företagare rapporterar om en övergripande negativ spiral, att detta påverkar företagandet i stort, i affärssammanhang och när det gäller rekrytering av kompetens. Vidare varnar företagare för hotet mot det lokala näringslivet och anställda. Det visar sig i undersökningar att anställd personal är orolig för att råka ut för brottslighet på väg till och från jobbet. Inte minst gäller det industriföretag som ofta ligger i ensligt belägna områden utanför stadskärnorna, där problem som bilbränder och skottlossning ökar. Livsmedelsföretagen och Innovations- och kemiindustrierna i , IKEM, har undersökt hur deras medlemmar påverkas av den tilltagande och allt grövre brottsligheten i samhället. Så stor andel som uppger att rykte bland kunder och företagskontakter i andra länder försämrats genom den ökade brottsligheten och bristen på kontroll och åtgärder i det svenska samhället. Det är en oerhört stor andel av de svarande som anger försämringar och att det märks internationellt. Detta är allvarligt. Anledningar till att företag tidigare velat etablera sig i har varit att hög rättssäkerhet och trygghet råder. Det innebär även att det blir svårt att attrahera utländsk kompetens hit, då det framgår i undersökningen att miljön och tryggheten i ens närområde är viktigt för många personer. Försvinner rättssäkerhet och trygghet kommer det att påverka näringslivet i landet. I undersökningen svarar av företagen att de vidtagit eller planerar att vidta säkerhetsåtgärder, och svarar att deras anställda känner ökad oro på väg till och från jobbet. Agerande behövs från regeringen för att värna samhället och individerna men även företagandet och rykte som attraktivt land att investera i. Att större bolag själva planerar säkerhetsåtgärder är förståeligt, men ansvaret ligger egentligen på regeringen. Lokalt verkande näringsidkare har i många fall svårt, inte minst av ekonomiska skäl, att bekosta särskilt omfattande åtgärder ensamma. Det går inte heller att köpa säkerhetslösningar mot allting. Åtgärder behöver vara verkningsfulla, snabba och genomgående. Lösningar med rättssäkerhetssyfte och av finansiell karaktär krävs. Med anledning av detta vill jag fråga justite- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder, utöver ett generellt program, kommer regeringen att vidta för att lösa det besvärliga läget till följd av brottsligheten gällande företagandet i ? Hur ska regeringens brottsförebyggande program med gemensamma målsättningar inom alla politikområden genomföras, och när förväntas det nå full effekt?
ip · H710250 · 2020-01-14 00:00:00 — Interpellation 2019/20:250 Genomströmningen på de gymnasiala yrkesutbildningarna av (L) till Utbildningsminister (S) presenterade statistik för skolverksamheterna. Det fanns en del att glädjas över, men också en del som bekymrar oerhört – sjunker andelen elever som tar yrkesexamen från gymnasiets yrkesprogram. De gymnasiala yrkesprogrammen har något fler sökande till utbildningen, och andelen skulle ha varit ännu högre om alla de sökande var behöriga från . Vi måste fortsätta bejaka och stötta alla de elever som aktivt vill in på ett yrkesprogram. Vi ser också att det fortfarande finns områden att ta tag i det gäller samverkan med företag, branscher och offentliga arbetsgivare som alla skriker efter utbildad kompetens. Flera rapporter tydligt visat att det är gymnasial yrkesutbildning som särskilt efterfrågas. Att genomströmningen försämras och färre tar yrkesexamen är därför mycket oroande. Det innebär att allt fler lämnar gymnasiets yrkesprogram utan en godkänd gymnasieutbildning. Vi ser också att läget är extra besvärligt på flera stora utbildningsinriktningar där efterfrågan på kompetens är mycket stor. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att öka kvaliteten och genomströmningen på gymnasiets yrkesprogram? Hur kommer ministern och regeringen att konkret agera för att ytterligare förstärka samarbetet mellan gymnasieskolan och branscherna/arbetsgivarna? En målgrupp som också riskerar ett utanförskap är de som kommer in som obehöriga till gymnasiet. Vilka konkreta åtgärder planerar ministern och regeringen för att även dessa elever ska få en utbildning?
ip · H710252 · 2020-01-15 00:00:00 — Interpellation 2019/20:252 En avgift för att lägga virke utmed allmän väg av (M) till Infrastrukturminister (S) avser att införa en avgift på från för att få lägga virkeslag utmed de allmänna vägarna. Skogen är en av våra viktigaste näringsgrenar; den skapar många jobb på landsbygden och i våra industrier. Att lägga upp virke utmed allmänna vägar har tidigare krävt anmälningsplikt men inte varit avgiftsbelagt. tänker nu införa nya avgifter för skogsägare och skogsbolag för att de ska kunna lägga virket utmed de allmänna vägarna. Detta kan inte vara rimligt. hänvisar till väglagen och vägförordningen om att en avgift är nödvändig. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ändra väglagen och vägförordningen så att skogsägarna ska slippa att betala dessa nya avgifter för virkesupplag utmed våra allmänna vägar? Avser ministern att agera på något annat sätt för att landets skogsägare och landsbygden inte ska bli drabbade av dessa nya avgifter?
ip · H710253 · 2020-01-15 00:00:00 — Interpellation 2019/20:253 En avgift för att lägga upp virke längs vägar av (M) till Infrastrukturminister (S) Alla talar varmt om de gröna näringarna, hur vi ska använda mer biobränslen, bygga mer i trä och hur mycket skogsnäringen betyder för svensk ekonomi. pågår ett närmast obegripligt angrepp på hela den svenska skogsnäringen från regeringen och dess myndigheter. Vi ser hur myndigheter på olika sätt motverkar all avverkning i stora områden av ”miljöskäl” utan att markägarna kompenseras. Vi ser ständigt stigande drivmedelspriser som gör avverkning och transporter allt dyrare. Vi lever dessutom under hotet om lastbilsskatter som skulle driva upp kostnaderna ytterligare. Och har jag inte ens nämnt alla andra beslut som är landsbygdsfientliga för alla de människor som lever och verkar i dessa gröna näringar. Som om detta inte skulle räcka kommer nyheten om att tänker ta ut en avgift för varje tillstånd för att få lägga upp virke längs vägarna efter avverkning i avvaktan på transport till sågverken eller massafabriken. En avgift på betyder knappast så mycket för en stor skogsägare men för en liten kan det äta upp en stor del av vinsten. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Tänker ministern verka för att den aviserade avgiften inte införs?
ip · H710254 · 2020-01-15 00:00:00 — Interpellation 2019/20:254 Privatiseringar av samhällsfunktioner av (V) till Statsminister (S) Apoteken, elnätet, järnvägen, posten och välfärden utgör viktiga samhällsfunktioner som måste fungera för att landet ska fungera. Dessa exempel på samhällsfunktioner drevs tidigare enbart av det offentliga. ser det annorlunda ut. Under har stora delar av vår gemensamma egendom sålts ut och tagits över av privata vinstintressen. Det utgör en stor samhällsomvandling. Det är svårt att hitta exempel där privatisering av viktiga samhällsfunktioner har inneburit att saker fungerat väsentligt bättre. Däremot är det betydligt enklare att hitta marknadsexperiment som försämrat tillvaron för vanligt folk och gjort samhället skörare. Haveriet med företaget , som misslyckades med att leverera livsviktigt material till sjukhus i , är ett färskt exempel på det. är ett annat exempel. Avregleringen av järnvägen med uppsplittring till en mängd utförare av både underhåll och trafikering har lett till att varje aktör ser till sin vinstmaximering, i stället för ett sammanhållet järnvägssystem med största möjliga samhällsnytta. anser att det finns behov av att tillsätta en statlig som ser över samtliga privatiserings- och marknadsexperiment av samhällsfunktioner som drivits igenom . En sådan kommission skulle bland annat kunna se över vad avregleringarna och privatiseringarna har inneburit när det gäller exempelvis hur säkerhet, transparens, ansvarsutkrävande, effektivitet, stabilitet, klimat, arbetsvillkor och arbetsmiljö har påverkats. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsminister : Avser statsministern att verka för att det tillsätts en statlig som ser över samtliga privatiserings- och marknadsexperiment av samhällsfunktioner som drivits igenom ?
ip · H710255 · 2020-01-15 00:00:00 — Interpellation 2019/20:255 Problem med samordningsnummer av (M) till Finansminister (S) Missbruket av samordningsnummer har ökat . har utfärdat nästan 900 000 samordningsnummer, och har larmat om ett systematiskt missbruk av dessa. Ett stort problem med att det saknas kontroll kring samordningsnumren är att de kan ge tillgång till de svenska välfärdssystemen, utan att nödvändiga kontroller görs. Fusk med samordningsnummer kan därför kopplas till bidragsfusk och utnyttjande av socialförsäkringarna. Det banar väg för parallellsamhällen och betydande kostnader för skattebetalarna. Polisen har dessutom pekat på hur missbruket av samordningsnummer bidrar till att kriminella kan skaffa sig ett antal olika identiteter, vilket försvårar arbetet med att lagföra kriminella. Uppmärksammade fall vittnar om hur kriminella kan ha en mängd olika identiteter. Uppgifter från medierna beskriver hur sajter i andra länder säljer svenska samordningsnummer. Det här är ett allvarligt problem som urholkar tryggheten i . Finansministern har , om än väldigt sent, presenterat en del åtgärder på det här området. Finansministern har dock inte aviserat att något ska göras för att verifiera de samordningsnummer som finns utdelade, utan har förslagit en ordning som innebär att det ska sättas upp en tidsgräns efter vilken numren ska förnyas. Det innebär att stora delar av dagens problem tillåts kvarstå. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Varför har inte ministern presenterat några förslag som innebär att samtliga samordningsnummer i närtid återkallas och verifieras i syfte att få kontroll över problematiken? Har ministern för avsikt att återkomma med ytterligare och mer effektfulla åtgärder framgent för att stoppa missbruket av samordningsnummer?