ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810262 · 2020-12-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:262 En barnrätt för alla barn av (SD) till Statsrådet (MP) Jämlikhet är en utgångspunkt i den svenska lagstiftningen, och den stadgas i grundlagen. I de svenska normerna och värderingarna och i välfärdssystemet ska demokrati, jämställdhet, fri- och rättigheter utgöra en viktig bas. Detta måste även gälla för barn. Barnens rättigheter behöver garanteras – en barndomsgaranti är på sin plats. På flera sätt visar det sig att barnrätten inte fungerar i praktiken och att många barn far illa, inte tas på allvar och inte lyssnas på. Det visar sig också att inte alla instanser arbetar för en stark barnrätt. Det finns instanser inom kommuner som utvecklar nya metoder för en stärkt konkret barnrätt, vilket är positivt. Detta uteblir dock på andra håll. Prioriteringar, resurser och kunskap varierar. Att metodik utvecklas togs upp av föredragshållare på en konferens på temat Tillsammans för barnens bästa, som arrangerades av Myndigheten för föräldrarätt och föräldraskapsstöd. Men det är negativt att det inte sker på flera håll och innebär därigenom att variationerna kommer att i allt högre grad innebära ojämlika förhållanden för barnen. Den utredning som publicerades om överensstämmelse med svensk rätt visade vid sidan av att inkorporeringen var onödig att det brister konkret på många håll i tillämpningen av barnrätten. Detta får svenska barn lida av. Barns egna berättelser samt rapporterade fall visar också att det inte bara brister i barnrättens tillämpning, utan att det förekommer avgörande brister. Det gäller bland annat resurser, samordning, kunskap i att prata med barn och metodstöd. Detta får förstås katastrofala följder för barnen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det föreligger ett behov av en stärkt konkret barnrätt, och vilka åtgärder avser regeringen i så fall att vidta för att alla barn i ska få ta del av en likvärdig och välfungerande barnrätt, på lika villkor, i alla landets kommuner?
ip · H810263 · 2020-12-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:263 Socialtjänst för alla barn av (SD) till Statsrådet (MP) poängterar barn som rättighetsbärare och att barns rättigheter är en del av de mänskliga rättigheter som fastställs genom svensk rätt och internationella överenskommelser. Vidare poängteras att lagstiftningen stärkts för att lyfta fram barnrättsperspektivet. Barnets bästa ska utgöra en självklar del i arbetet som rör barn. Det är viktiga saker som poängteras, men på flera sätt visar det sig att barnrätten inte fungerar i praktiken då många barn far illa och känner att de inte tas på allvar eller lyssnas på. Det finns instanser inom kommuner som utvecklar nya metoder för att stärka barnens rätt, vilket är positivt. Tyvärr görs det inte överallt, då prioriteringar, resurser och kunskap varierar. Denna fråga lyftes på konferensen , som arrangerades av Myndigheten för föräldrarätt och föräldraskapsstöd. På konferensen framhölls att det är negativt att metodutveckling inte sker på flera håll. Det leder till att variationerna i allt högre grad kommer att innebära ojämlika förhållanden för barnen. Den utredning som publicerades om överensstämmelse med svensk rätt visade tyvärr på att det brister på många plan i tillämpningen av barnrätten. Det gäller bland annat resurser, samordning, vana av och kunskap om att prata med barn samt metodstöd. Det får förstås katastrofala följder för barnen. Fall som Lilla hjärtat är ett konkret exempel på att alla barn inte har, får eller ges rätt i praktiken. Det är ett tragiskt exempel på att barnens bästa inte alltid står i centrum. Kritiken om att det ser så pass olika ut i landet är såklart oroväckande och skapar inte några jämlika förhållanden. Bostadsorten ska inte vara avgörande för vilken typ av stöd som ges till barnen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera för att komma till rätta med kritiken kring tillämpningen av barnrätten så att den sker på ett mer jämlikt sätt för barnen? Vad avser statsrådet och regeringen i så fall att vidta för förstärkande åtgärder?
ip · H810264 · 2020-12-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:264 av (SD) till Socialminister (S) var det minst en kvarts miljon barn som omhändertogs av samhället och placerades på fosterhem eller barnhem. Många av barnen vanvårdades, och uppmärksammades före detta fosterbarn och barnhemsbarn och den vanvård de utsatts för. blev de lovade upprättelse av staten, och tillsattes. började arbeta , med utgångspunkten att de skulle arbeta . Möjligheten att söka ersättning var dock bara öppen , till och med . Totalt inkom 5 285 ansökningar, och avgjorde mer än 4 200 ärenden. På grund av de många ärenden som nämnden hade att behandla fick den verksamhetstiden förlängd till . av de 5 000 personer som sökt ersättning och intervjuats av fick avslag. Av den avsatta miljarden kronor användes endast hälften. Ordföranden i försökte förklara den stora andelen avslag med att försökte ligga så nära lagen och förarbetena som möjligt i sina bedömningar. Att kommuner nu stäms hade kunnat undvikas om regeringen tagit det ansvar som borde åligga den. var det enda partiet som inte stod bakom beslutet att lägga ned . Vi har aldrig svikit dem som vanvårdades som barn. Vi kräver en ny genomgång av de fall som fått avslag, och den ersättning som många har rätt till ska utbetalas. var det av ansökningarna som beviljades, medan det 2016 var så lite som . Med finansminister uttalande färskt i minnet, om att hon skulle finansiera invandringen bland annat genom nedskärningar inom sjukförsäkringar och personlig assistans, blir det omöjligt att inte också fundera över om dessa siffror kan vara ett resultat av ett sådant uttalande. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att följa upp och utvärdera arbete för att möta den kritik som framkommit och därigenom också klargöra varför så många fick avslag, speciellt mot slutet av behandlingsperioden?
ip · H810265 · 2020-12-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:265 Trygghetsskapande åtgärder för lantbrukare av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) En levande landsbygd är viktigt för , och för att den ska bli det är det viktigt att såväl nya som gamla lantbruk både inspireras och uppmuntras att driva företag. Detta är fundamentalt för att ge inspiration till andra människor att vilja ta steget att starta nya företag eller ta över och driva familjeföretag som går i arv. På den svenska landsbygden finns många människor som bedriver lantbruk med djurhållning. Tyvärr finns det flera hinder som försvårar: onödigt krångliga regelverk och dokumentation som tar mycket tid som annars skulle kunna läggas på att utveckla verksamheten. Det har också kommit signaler om att när en lantbrukare råkar ut för upprepade incidenter (extern påverkan som djurrättsaktivism, rovdjursangrepp etcetera) som sätter stopp för verksamheten, är det svårt att få snabb hjälp från staten och hjälp med förebyggande åtgärder så att det inte ska upprepas fler gånger. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka för att stärka tryggheten kring lantbrukare med djurhållning på landsbygden? Hur ämnar statsrådet verka för att uppmuntra nyetablering av lantbruk med djurhållning på landsbygden?
ip · H810266 · 2020-12-17 00:00:00 — Interpellation 2020/21:266 Klädskattens effekter av (SD) till Finansminister (S) Det är känt att regeringen driver på tydligt för att implementera en grön skatteväxling i ekonomin. Det är också uppenbart att den syftar till att människor ska välja bort saker som anses vara miljöskadliga och välja saker som anses bringa någonting som bedöms vara av godo i ekonomin. Man har hävdat ett behov av sänkta inkomstskatter ställt emot skattehöjningar på sådant som anses bidra till miljöförstöring, och detta har gjorts på bred front vad gäller skattehöjningarna. Det som däremot inte står klart är huruvida regeringen har gjort en konsekvensanalys av den gröna skatteväxlingen. Den bristen tycks vara genomgående för flera av de skattehöjningar man valt att gå fram med. Det framgår inte tydligt hur man ser på skatteförändringarnas inverkan på olika grupper i samhället. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur ser ministern på klädskattens samhällsekonomiska effekter, specifikt de av socioekonomisk karaktär och de som påverkar jämställdheten, och vidtar ministern några åtgärder inom sitt ansvarsområde i regeringen?
ip · H810267 · 2020-12-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:267 Oberoende internationell utredning om krigsbrott i av (M) till Utrikesminister (S) undertecknades, efter 45 dagars strider, ett trepartsavtal om eldupphör i konflikten mellan och i Artsach (). Avtalet togs fram av , som därmed ökat sitt inflytande i området. EU och västvärlden förmådde inte att deeskalera konflikten, vilket bör ses som ett misslyckande och en allvarlig lärdom för framtiden. Den europeiska utrikespolitiken måste bidra till stabilitet och en fredlig utveckling i EU:s närområde. I avtalet fastslås under punkt 8 att det ska ske ett utbyte av krigsfångar, gisslan och avlidna. Det har gått en månad sedan avtalet undertecknades, och azerbajdzjanska myndigheter förhalar processen genom att inte samarbeta fullt ut. rapporterar Human Rights Watch om att allvarliga, oacceptabla och brutala brott begås mot krigsfångar efter konfliktens slut. Freden i regionen är skör, och situationen i är mycket osäker. Därför är det av största vikt att engagerar sig i frågan som kommande ordförandeland inom och verkar för gemensamma ansträngningar inom för att påskynda processen med utbyte av krigsfångar och utredning av potentiella krigsbrott. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att långsiktigt garantera freden och säkerheten för civilbefolkningen i ? Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta i egenskap av att är blivande ordförandeland i för att påskynda utbytet av krigsfångar, gisslan och avlidna? Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att få på plats en oberoende internationell utredning som utreder misstänkta krigsbrott och lagför de ansvariga?
ip · H810270 · 2020-12-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:270 Ökad svensk matproduktion av (M) till Statsrådet (S) matproduktion och djurproduktion måste öka. behöver öka sin självförsörjningsgrad på mat, och en ökad svensk matproduktion innebär nya möjligheter att öka även matexporten från . En ökad matproduktion skapar jobb och tillväxt i hela landet. Matproduktionen och en ökad djurhållning håller dessutom våra värdefulla marker öppna och skapar den biologiska mångfalden. Tyvärr går inte utvecklingen i åt rätt håll, och risken är stor att vi tappar bort möjligheterna till en ökad livsmedelsproduktion och en ökad djurhållning och i stället ökar matimporten. Om ingenting görs riskerar vi landsbygdens och möjligheter att skapa jobb och tillväxt här i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att öka djurhållningen och matproduktionen i landet? Vilka hinder ser statsrådet som gör att inte djurhållningen och matproduktionen ökar i ?
ip · H810271 · 2020-12-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:271 Det andra amorteringskravet av (SD) till Statsrådet (MP) Det andra amorteringskravets införande motiverades med att det skulle motverka finansiella obalanser och stärka motståndskraften i ekonomin. I debatten hänvisas till att finansiella kriser ofta föregåtts av en kreditexpansion bland hushåll, företag eller stater och att det är skuldsättningen per se som orsakat kriser likt den . Det är emellertid en sanning med modifikation eftersom det var så kallade subprimelån till hushåll med dokumenterad dålig kredithistorik och betalningsförmåga som drev krisen i kombination med en bolånekanal. Enligt de forskningsslutsatser som redovisats av bland annat professor () och berodde konsumtionsfallet under finanskrisen i andra länder på att hushållen hade ökat på sina bolån för att finansiera en överkonsumtion. När bostadspriserna föll kunde hushållen sedermera inte refinansiera sig och därmed inte upprätthålla konsumtionen. Den makroekonomiska risken utgjordes alltså av bolånekanalen och dåliga lån, inte av skuldsättningen i sig. I kölvattnet av pandemin har beviljat en temporär amorteringslättnad . Det är ett korrekt beslut, enligt vår mening, men det underminerar kravets existensberättigande och bekräftar ytterligare en pre-corona-tes av professor . Det andra kravet infördes i syfte att öka motståndskraften i kristider, men måste det alltså avskaffas tillfälligt på grund av att det tvärtom minskat hushållens motståndskraft. Min fråga till statsrådet är därför följande: Kommer regeringen att ta bort det andra amorteringskravet?
ip · H810272 · 2020-12-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:272 Svenska lärosätens samarbeten med av (M) till Statsrådet (S) rapporterade SVT om att en rad svenska högskolor och universitet reste till för att rekrytera studenter till sina lärosäten. På samma gång sitter en svensk-iransk forskare, Ahmadreza Djalali, fängslad i i avvaktan på avrättning. När jag tidigare ställt frågor till statsrådet om enskilda lärosäten har statsrådet hänvisat till att de är fristående myndigheter. Detta är i sak är helt riktigt, men de är likväl underställda regeringen som har ett flertal sätt att styra hur en myndighet agerar. När det gäller en sådan här fråga skulle man rimligen anse att svenska staten bör agerar samfällt. har bland annat utfärdat ett svenskt medborgarskap för att kunna öka möjligheterna att få Djalali frisläppt. Men uppenbarligen agerar inte samfällt. har tillsammans med personer från , , , och besökt i syfte att rekrytera studenter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att svenska lärosäten visar en gemensam linje med svenska staten i övrigt?
ip · H810273 · 2020-12-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:273 Ordning i folkbokföringen av (SD) till Finansminister (S) En gång i tiden fördes kyrkobok med stor noggrannhet över samtliga boende i . Detta har med tiden övergått till den folkbokföring vi tillämpar . Dessvärre har den rättvisande bild som kyrkoböckerna gav i allt större utsträckning gått förlorad sedan man övergick till det nyare folkbokföringssystemet – ett system som i viss mån är digitaliserat inom myndigheten . Det är känt att regeringen har tillsatt en utredning i frågan (kommittédirektiv 2019:54), men resultaten ska presenteras först , efter att vi fått kännedom om de växande problemen med felaktigt folkbokförda individer i . Nuvarande och tidigare regeringar har byggt upp ett stort folkbokföringsfel med mycket negativa konsekvenser för samhället. Genom en ansvarslös invandringspolitik har regeringen helt tappat kontrollen över den fullständiga bilden av vilka som befinner sig i . Det är inte utan att man undrar vad regeringen vill åstadkomma med folkbokföringen. Om man inte vidtar kraftfulla åtgärder kommer det sannolikt att ta tid att rätta till de problem som regeringen genom folkbokföringen har byggt in i det svenska samhället. Vi ser problem med ökande kriminalitet, trångboddhet och ett alltmer djupgående utnyttjande av välfärdssystemen. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att återskapa ordning i folkbokföringen?
ip · H810274 · 2020-12-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:274 Regelkrångel inom lantbruket av (M) till Statsrådet (S) Svenskt lantbruk måste få stärkta konkurrensförutsättningar. Frågan om kostnader är en viktig del, men lika viktigt är regelförenklingar. har regelförenklingar och minskad byråkrati varit ett hett debatterat ämne. Tyvärr ser vi att utvecklingen fortfarande går åt fel håll. Det handlar bland annat om CDB-registrering, pannoperatörer och farligt avfall. Detta är oroväckande, särskilt eftersom utvecklingen inte går i linje med regeringens livsmedelsstrategi. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet problembilden när det gäller det ökade regelkrånglet inom lantbruket och om så är fallet, vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska det?
ip · H810275 · 2020-12-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:275 En ny nationell säkerhetsstrategi av (M) till Statsminister (S) presenterade regeringen sin nationella säkerhetsstrategi. En nationell säkerhetsstrategi kan vara ett värdefullt dokument för att tydliggöra och prioritera de största hoten mot säkerhet, peka på viktiga åtgärder och verktyg för att möta hoten samt anvisa resurser för att finansiera dessa. Tyvärr uppfyller regeringens nationella säkerhetsstrategi inte dessa kriterier utan är mest en omfattande uppräkning av diverse hot och risker som inte följer någon tydlig prioriteringsordning. De åtgärder som föreslås är vaga, och resursdimensionen är frånvarande. Säkerhetsstrategin verkar sedan den infördes inte heller ha använts som ett vägledande dokument för departement och myndigheter för ett strukturerat arbete med hot och risker. Det säkerhetspolitiska råd på som leds av statsminister har inget uppföljande ansvar för strategin. Rådet i sig är dessutom mer ett forum för diskussion än för ledning och styrning. Enligt uppgift kommer regeringen att göra ett omtag kring den nationella säkerhetsstrategin. Vi skulle dock helst se att det inrättades ett nationellt säkerhetsråd som utgör den centrala krisledningen och arbetar brett med säkerhetsfrågorna och som har ansvar för den nationella säkerhetsstrategin. På så sätt skulle det finnas en central aktör med ett tydligt ansvar för implementering, utveckling och uppföljning av strategin. Ett annat problem med den nuvarande strategin är att den inte var tillräckligt brett politiskt förankrad. Det är en betydande svaghet för ett viktigt dokument som rör nationell säkerhet. Det är ett område som av hävd är föremål för breda politiska samtal och lösningar. Strategins status visavi Försvarsberedningens rapporter är ytterligare en fråga som varit otydlig. Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Hur ser planeringen för regeringens arbete med den nya nationella säkerhetsstrategin ut? Avser statsministern att agera för att inrätta ett nationellt säkerhetsråd som har ansvar för en ny nationell säkerhetsstrategi? Hur avser statsministern att förankra en ny nationell säkerhetsstrategi hos partier?
ip · H810276 · 2020-12-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:276 Den illegala importen av hundar av (KD) till Statsrådet (S) Under den pågående pandemin har allt fler – kanske till följd av hemmavistelse och en längtan efter sällskap – övervägt att skaffa en hund. Den starkt ökade efterfrågan har gjort att möjligheterna att få tag på en valp från någon av de uppfödare som är registrerade hos har försämrats kraftigt. Väntetiden kan nu bli upp till . Till följd av detta har den illegala införseln av hundar ökat. Den organiserade hundsmugglingen sker under samvetslösa förhållanden. För de skrupellösa finns stora pengar att tjäna. En insmugglad valp kan säljas för . Men de valpar som säljs är ofta traumatiserade på grund av svåra uppväxtförhållanden samt resor under hemska förhållanden till sin slutdestination. Hundar föds upp i valpfabriker där tikar tvångsparas för maximal och frekvent valpning. Valparna skiljs mycket tidigt från sina mammor med påföljande beteendestörningar. Sjukdomar och parasiter förekommer, och förekomsten av rabies är inte ovanlig. De illegalt insmugglade valparna säljs i regel med hjälp av sociala medier vars plattformar används för att annonsera och upprätta kontakt med personer som söker en hund. De sociala medierna är enkla att använda anonymt utan spårbarhet. Smugglingen sker med låga risker då eventuella straff är låga. För de smugglande är kopplingar till annan kriminell verksamhet inte långt borta. En straffrättsligt hårdare bedömning av brottet skulle troligen minska antalet smugglingar. Om det dessutom blev straffbart att köpa insmugglade hundar (såvida man inte har handlat i god tro) skulle tröskeln att köpa en uppenbart insmugglad hund höjas. En speciallagstiftning för smuggling av djur omfattar inte bara perspektivet med insmugglade sällskapsdjur utan är också aktuell vad gäller djurhållning inom jordbruksverksamhet. Risken för smittor som förs in kan få omfattande konsekvenser för vår livsmedelsförsörjning och vår livsmedelssäkerhet. försöker informera presumtiva köpare att hellre vänta den tid som krävs för att kunna skaffa en lagligt avlad valp. Organisationen bidrar också med att informera om de försäljningsrutiner som utmärker smuggelligorna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ på rättsområdet är statsrådet beredd att ta för att försvåra för de kriminella att smuggla in hundar till ? Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att motverka köpares benägenhet att införskaffa hundar som kan misstänkas ha införts illegalt i landet? Vilka övriga åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att stävja den illegala importen av hundar till ?
ip · H810278 · 2020-12-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:278 av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) lämnade sitt första delbetänkande där den övergripande slutsatsen var att den allmänna smittspridningen i samhället sannolikt var den enskilt viktigaste faktorn bakom den stora smittspridningen och de höga dödstalen i äldreomsorgen. Kommissionen konstaterade vidare: ”Det som, utöver den allmänna smittspridningen i samhället, har haft störst inverkan på antalet sjuka och avlidna i svensk äldreomsorg är välkända strukturella brister. Dessa brister gjorde att äldreomsorgen stod oförberedd och illa att hantera en pandemi.” första rapport visar med all tydlighet det vi kristdemokrater hävdat, nämligen att äldreomsorgen är resursmässigt eftersatt och att yrkeskåren är undervärderad. Det medicinska innehållet behöver stärkas och personalförbättrande åtgärder genomföras uthålligt. Ansvarsgränserna mellan regioner och kommuner för också med sig betydande strukturella problem. Barn- och äldreminister (KD) tillsatte 2014 en äldreutredning (S 2014:02), med uppdraget att föreslå åtgärder för att främja äldres hälsa, trygghet och självbestämmande. Utredningens direktiv adresserade tydligt de betydande utmaningar som svensk vård och omsorg står inför de närmsta decennierna. Utredarnas preliminära slutsatser om de problem som behövde åtgärdas låg i mycket hög grad helt i linje med de problem som tydligt pekat på. lade den nuvarande regeringen ned utredningen, och arbetet avbröts. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför lades utredningen (S 2014:02) ned, och vilken analys låg till grund för regeringens beslut?