ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710320 · 2020-02-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:320 av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) lämnade jag som ordförande för kulturutskottets utvärderingsgrupp över utvärderingen av statens idrottspolitiska mål. Staten ger i stöd till idrotten för att främja det arbete som 650 000 ideella ledare i 20 000 föreningar gör för såväl barn som vuxna. Idrottsrörelsen har med sin självständighet och sitt oberoende makten att själv lägga fast målen för sin verksamhet. Dock ska den fördela statens stöd i enlighet med mål och vad regeringen bestämmer. utvärderingsgrupp gick tidigare igenom hur dessa mål efterlevs, och vi såg att detta arbete behövde stärkas. I utvärderingen konstaterades att idrottsanslagen inte har fördelats med utgångspunkt i de mål och syften som man har fastställt. Trots att statens stöd till idrotten har ökat kraftigt har aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten minskat. Olika regeringar har redovisat att aktivitetsnivån har minskat; dock har man förklarat sig nöjd med RF:s arbete. Det är även bekymrande att barns och ungas idrottsvanor i hög grad styrs av socioekonomiska förhållanden och att aktivitetsnivån är lägre bland unga med exempelvis någon form av funktionsnedsättning. Dessutom är det faktum att flickor med utländsk bakgrund i mindre utsträckning än pojkar med utländsk bakgrund idrottar något som oroar. I utvärderingen konstaterades vidare att det är svårt att få en samlad bild av vilken effekt statens stöd till idrotten har fått. Det finns problem med kränkningar inom idrottsrörelsen, och det är viktigt att det finns tydliga rutiner som främjar att dessa upptäcks och åtgärdas. Staten måste helt enkelt på ett bättre sätt kunna säkerställa att statens stöd till idrotten används på det sätt som riksdag och regering har beslutat om. Utvärderingsgruppen menade också att det saknas en systematisk uppföljning av barnrättsperspektivet. De kränkningar som sker inom idrotten kräver mer kunskap för att vi ska få en bild av deras omfattning. Preskriptionstiden i , inom vilken ett övergrepp måste anmälas för att det ska leda till en påföljd, fann utvärderingsgruppen klart försvårande. Därför är det glädjande att efter har tagit ett tydligare grepp kring frågan, allt för att stärka barnrättsperspektivet. Syftet med den statliga idrottspolitiken är dels att stödja en fri och självständig idrottsrörelse, dels att se till att målen och syftena med idrottspolitiken uppnås. Vi i utvärderingsgruppen menade att styrningen och utformningen av statens anslag behöver tydliggöras för att göra resultaten mer klara. Dessutom ansåg vi att staten bör följa upp att endast barn- och ungdomsidrott som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv får bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av utvärderingen av statens idrottspolitiska mål?
ip · H710321 · 2020-02-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:321 beredskap mot samhällsfarliga virus av Kopparklint (M) till Socialminister (S) fanns 24 560 bekräftat smittade fall av det nya coronaviruset, varav 24 347 i . har 493 personer dött efter komplikationerna av det nya coronaviruset. Antalet dödsoffer överstiger antalet dödsoffer 2002–2003. Antalet bekräftat återhämtade från smittan uppgår till 910 personer. Det är nu känt att coronavirus sprids genom kontakt mellan människor, genom hostningar och nysningar. De allra flesta som drabbas blir lindrigt sjuka med luftvägssymtom som läker ut av sig själv. Riskgrupper blir hårdast drabbade. bedömer att spridningsrisken för coronaviruset i är mycket låg. Man uppger dock att man inte kan utesluta att fler fall kan upptäckas här. Viktigt att framhålla är dock att enstaka fall som upptäcks här inte innebär att det pågår en smittspridning i landet. Att det nya coronaviruset ska spridas i anses som mycket låg, men det kan inte uteslutas att fler fall upptäcks här. Att enstaka fall upptäcks här betyder inte att det pågår en smittspridning i landet. Det är av stor vikt att ligger i framkant med en modern och hållbar förmåga att möta pandemier av olika slag. Än så länge har inte coronaviruset klassats som pandemi, men det ska inte behöva hända innan vi har en fullgod krisplan. Det kan handla om beredskapsanskaffning för att kunna möta eventuella pandemier. Flera länder i och omvärlden har uppmärksammat vikten av att bygga beredskap mot exempelvis olika typer av smittor, och här får inte ligga efter med att bygga upp en strategisk och säker beredskap gällande olika typer av smittor. Därför vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att säkerställa beredskap vid en pandemi för hela svenska folket? Anser ministern att har tillräckligt robusta vaccinationsstrategier i beredskap vid aktuella influensavirus, eller avser ministern att vidta ytterligare åtgärder? Hur avser ministern att skydda första linjens personal inom räddningstjänst, sjukvård och Försvarsmakten mot angrepp eller utbrott av exempelvis coronaviruset?
ip · H710322 · 2020-02-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:322 Regeringens planer med flyget av (M) till Infrastrukturminister (S) är ett litet land i utkanten av och dessutom ett land med stora avstånd inom landet. Flyget knyter ihop olika delar av vårt land men också vårt land med övriga världen. Vi är alla överens om klimatmålen för och att det innebär omställningar för hela transportsektorn inklusive flyget. Föreningen och Fossilfritt har tagit fram Färdplan för fossilfri konkurrenskraft – Flygbranschen. Fokus ligger på att ställa om flyget och minska utsläppen men inte nödvändigtvis att minska resandet. Beskattning av resande i form av flygskatt i stället för fokus på utsläppen har tillsammans med en allmänt avog inställning till flyget gjort att förlorat elva långlinjer . behöver flyget och har förutsättningar att vara en drivkraft internationellt för flygets omställning, men då måste de olika intressenterna känna ett stöd från oss beslutsfattare. Utredningen om elflyg är ett litet ljus i ett nattsvart mörker. Regeringen tillsatte , men de har aldrig fått lämna sin slutrapport. är i stort behov av ombyggnad, tillbyggnad och modernisering och det handlar inte bara om en fjärde bana. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att presentera Arlandarapportens slutsatser ? Vilka reformer avser ministern att presentera för att stärka flygets villkor och konkurrenskraft?
ip · H710323 · 2020-02-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:323 Skönhetsoperationer av (M) till Socialminister (S) Den som skadas av skönhetsingrepp har i princip ingenstans att vända sig. Som konsument som har råkat ut för en felbehandling kan man vända sig till , men det är många företag som inte följer nämndens beslut – och själva säger att de sannolikt inte har kompetens på det här området. Trots att många skönhetsbehandlingar både kräver medicinsk kompetens och har betydande hälsorisker finns det ingen lag som direkt reglerar skyddet för den som blir skadad. Behandlingarna omfattas inte av de lagar som gäller inom hälso- och sjukvården, eftersom de inte har som syfte att behandla sjukdomar eller skador. kan i princip vem som helst göra större medicinska ingrepp på en annan människa utan någon som helst utbildning. Det bristande skyddet har varit känt , men lagändringar har dröjt. Alliansregeringen tillsatte en utredning på området, som redovisades för regeringen . Det är sannolikt så att de flesta i tror att det finns ett starkt konsumentskydd på alla områden – inklusive skönhetsbehandlingar. finns det en lagrådsremiss där regeringen skriver att en ny lagstiftning ska kunna vara på plats . Att den här lagstiftningen har dröjt 5–innebär dock att många konsumenter kan ha kommit till skada i onödan innan den nya lagstiftningen kommit på plats. Mina frågor till socialminister är: Vilka åtgärder vidtar ministern inom sitt ansvarsområdet för att hjälpa de som blivit felbehandlade innan den nya lagstiftningen kommit på plats? Är ministern beredd att införa ett system där den som innehar en tillståndspliktig verksamhet också får teckna en strikt ansvarsförsäkring där den som utför skönhetsbehandlingen betalar den försäkringspremie som kan ersätta den som eventuellt blir felbehandlad?
ip · H710324 · 2020-02-11 00:00:00 — Interpellation 2019/20:324 Pilotprojekt som bygger på LOV av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen tvingades att backa från de mest forcerade och ogenomtänkta delarna av sin politik gällande Arbetsförmedlingen (AF). Det betyder inte att de stora problemen på AF har lösts eller att inte nya lär uppstå. Inte heller betyder det att regeringens ansvar för att leda verksamheten och att följa upp sina löften till och allmänheten blivit mindre viktigt. Ett av flera områden där det finns skäl till oro är det så kallade pilotprojekt som AF planerar att genomföra i 32 kommuner. Kundval Rusta och matcha bygger på lagen om valfrihet, LOV. Det tycks som om AF:s ledning är inställd på att den inte ska beröras eller justeras, vilket är anmärkningsvärt. Det framstår som mycket oklart hur resultaten av detta pilotprojekt egentligen ska användas. Den oron finns också internt i . Exempelvis kan man konstatera att redan urvalet av kommuner är problematiskt. Det förefaller som om AF på förhand utesluter områden där man gissar att modellen inte ska fungera tillräckligt bra, eftersom få aktörer torde vara intresserade. Detta gör att resultaten av pilotprojektet blir svåra att bedöma på ett rimligt sätt efteråt, som det understryker att problemet med gränsdragningar mellan statens, kommunernas och externa aktörers aktiviteter och ansvar förblir olöst. Framför allt höjs nu oroliga röster för att själva pilotprojektet riskerar att försämra situationen i berörda kommuner. SVT kunde rapportera att ansvariga politiker i kommun – en av de 32 utvalda kommunerna – skrivit till AF:s generaldirektör och arbetsmarknadsministern: ”Vi är oroliga för att människor inte ska få det stöd och den hjälp de behöver. Kommunen har tagit ett väldigt stort ansvar i de här frågorna och har jobbat upp ett jobbcenter som har allt ifrån SFI till arbetsträning. Vi tvingas avveckla en verksamhet som ger goda resultat och fått många ut i arbete, säger [kommunalrådet] .” Detta är en allvarlig situation som kräver att regeringen och ansvarigt statsråd reagerar. Jag vill mot bakgrund av vad som anförts ovan fråga arbetsmarknadsminister : Är det ministerns ståndpunkt att LOV-piloten ska fortsätta oförändrad trots att regeringen slagit fast att reformeringen av Arbetsförmedlingen inte ska bygga på LOV? Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att kompensera kommuner som påverkas negativt av Arbetsförmedlingens LOV-pilot?
ip · H710325 · 2020-02-11 00:00:00 — Interpellation 2019/20:325 Skönhetsoperationer av (M) till Socialminister (S) vill vara i framkant av utvecklingen på alla områden. Detta budskap upprepas i vackra tal som våra regeringsföreträdare håller. Det är väl svårt att inte tycka att tanken är fin, men den tanken måste kopplas till faktisk, konkret handling, något som den rödgröna regeringen alltför ofta misslyckas med. Detta gäller på många viktiga politikområden, där vi som lever i förgäves väntar på handlingskraft. Ett område som länge varit oreglerat är skönhetsoperationer. Vill man vara fin får man lida pin – heter det, men det kan väl inte på allvar vara regeringens mening att män och kvinnor som uppsöker en skönhetsklinik ska vara totalt utlämnade till mer eller mindre oseriösa aktörer? Från skönhetsbranschens seriösa aktörer är frustrationen stor över att charlataner ostört och lagligt bedriver verksamhet som utsätter människor för fara. är ett av mycket få länder som inte har en lagstiftning på skönhetsområdet. En lagstiftning behövs som tydligt beskriver vilka kvalifikationer som krävs och vilket ansvar man har i branschen. fanns en utredning på plats som alliansregeringen tagit initiativ till. Det kändes som om det äntligen fanns en lagstiftning inom räckhåll. finns fortfarande ingen lagstiftning framme. som regeringen avvaktar råkar människor ut för dessa bedragare, och får sina kroppar och liv förstörda. Även om regeringens passiva hållning i frågan kan tolkas som om att de faktisk tycker ”vill man vara fin får man lida pin” är detta inte värdigt ett modernt samhälle. Skönhetsoperationerna ökar ständigt i antal, och det är regeringens uppgift att lagstiftningen hänger med i utvecklingen. Människor ska inte behöva utsättas för oseriösa företrädare, den seriösa delen av branschen som tar sitt ansvar ska inte behöva försvara sig mot dessa skadliga element och de som försöker utnyttja andra ska veta att de faktisk riskerar straffas. Därför frågar jag socialminister följande: När tänker ministern ta fram en ny lagstiftning för marknadsaktörer när det gäller skönhetsoperationer? Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att skärpa regleringen av skönhetsoperationsmarknaden?
ip · H710326 · 2020-02-12 00:00:00 — Interpellation 2019/20:326 Utbyggnaden av laddstationer av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Regeringens flaggskeppsreform inom klimatpolitiken, Klimatklivet och ladda hemma-stödet (numera ladda bilen-stödet), har fått stor kritik från sådana expertmyndigheter som och för att vara ineffektiv. Även har granskat Klimatklivet i en uppmärksammad artikelserie som publicerades och kan nu även i praktiken visa på att Klimatklivet varit ineffektivt. SvD:s granskning visar att stödet, som framför allt går till bostadsrättsföreningar där det inte finns speciellt många elbilar, är mycket ineffektivt och att det främst används för att öka fastighetspriset. För att förbättra möjligheterna för elbilar samt deras attraktivitet framöver är det framför allt publika laddstationer som kommer att vara avgörande för om elbilar ska slå igenom. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att öka takten i utbyggnaden av fler publika laddstationer?
ip · H710327 · 2020-02-12 00:00:00 — Interpellation 2019/20:327 Avgifter vid av (M) till Infrastrukturminister (S) förlängdes avtalet med , bolaget som driver Express, . tvingas resenärer som ska resa från att betala en stationsavgift på per person om de tar sig till flygplatsen via pendeltåget och för en resa med Express. Avgiften och biljettpriset för att ta sig till skapar incitament för att fler personer tar bilen eller taxi till flygplatsen då detta är billigare än tåg om man åker fler än en person. Ett bevis på detta kan vi se genom att sticker ut bland de nordiska flygplatserna vad gäller antal bilresor till och från flygplatsen. En fjärdedel av alla som ska till tar tåget. På är siffran och som av en händelse är biljettpriset en femtedel av . av resenärerna som ska till tar tåget. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att se över frågan gällande avgifterna till för att skapa större incitament för fler att ta tåget och därigenom också minska utsläppen som genereras till och från flygplatsen?
ip · H710328 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:328 Utvecklingsåret av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringens förslag om utvecklingsår saknar stöd i och är i full färd att brytas ut i den ändringsbudget för att förbättra förutsättningarna för den kommunala välfärden som fastställer i närtid. Trots detta har regeringen , i brev daterat , inbjudit till rundabordssamtal med bland annat Kommuner och Regioner (SKR), LO och kring regeringens modell för utvecklingstid. Med anledning av det ovan anförda önskar jag ställa följande frågor till arbetsmarknadsminister : Vilken respekt för majoritet, som avvisar utvecklingsåret, visar regeringen och dess stödpartier i fråga om detsamma? Avser regeringen och dess stödpartier att trots detta lägga förslag om införande av utvecklingsår i vårändringsbudgeten eller i höstens budgetproposition?
ip · H710329 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:329 Det nya reseavdraget av (SD) till Finansminister (S) presenterade regeringens utredare sitt förslag till utformning av ett nytt, färdmedelsneutralt reseavdrag. Då beloppsnivåerna i det nuvarande systemet länge har varit oförändrade fanns en stark förhoppning om en kompensation för de ökade omkostnader som regeringens politik orsakat dem som saknar alternativ till personbilen. Utredarnas förslag visade dessvärre tydligt att utgångspunkten inte har varit att mildra bördan av regeringens skatte- och avgiftshöjningar som riktats mot landets bilister. Förslaget hade, om det hade realiserats, omvandlat hundratusentals svenska arbetstagare till än större förlorare trots de mycket knappa inkomstnivåer som råder. Förslaget möttes, inte helt oväntat, av omfattande kritik. Regeringen meddelade så sent som att ”denna fråga kommer att noga analyseras i den kommande beredningen. Regeringen kommer göra en fördjupad analys av konsekvenserna av kommitténs förslag för personer som bor och arbetar i glesbygd. Detta kan till exempel ske genom ett uppdrag till Trafikanalys.” Då den ursprungliga utredningens förslag innebar en tung börda för i synnerhet landsbygdsbor är det av synnerlig vikt att den fördjupade analysen omfattas av hänsyn till den del av befolkningen som saknar alternativ till egen bil. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur fortlöper arbetet med att ta fram ett slutgiltigt förslag till nytt reseavdrag? Vilka direktiv har regeringen gett dem som ska göra en fördjupad analys avseende utformningen av reseavdraget för dem som saknar realistiska alternativ till egen bil? Vilken syn har ministern och regeringen på effekterna av kraftigt ökade pendlingskostnader för löntagare?
ip · H710330 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:330 Hög brottsutsatthet bland företagare och deras anställda av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I en undersökning bland Svenskt Näringslivs medlemmar (Företagens oro för brottslighet – Extrainsatt undersökning i Företagarpanelen, ) svarade att de oroar sig för att brottslighet kan leda till negativa konsekvenser för deras företag. Av dem som svarade att de oroade sig var det vars oro ökat . Totalt svarade att de trodde att deras företags kostnader för brott och brottsförebyggande åtgärder kommer att öka de kommande fem åren. Ingen av de tillfrågade företagarna upplevde att oron hade minskat , och ingen av företagarna trodde heller att kostnaderna skulle minska de kommande fem åren. visar Svensk Handels trygghetsbarometer att nästan fyra av tio handlare () drabbats av en butiksstöld . Motsvarande siffra för var . Nästan var tionde butik () anger dessutom att de drabbats av hot eller våld i samband med en stöld den senaste månaden, och drygt var femte butik () har varit utsatt för hot eller våld vid andra tillfällen än vid en stöldsituation. Enligt en rapport från (), Brottslighetens kostnader för svenska företag, var de direkta kostnaderna för brottslighet för svenska företag . Också det bygger på en uppskattning utifrån enkätsvar men ger ändå en indikation på problemets inverkan på samhällsekonomin. Förutom alla de andra negativa konsekvenser som brottslighet och otrygghet ger i ett samhälle skapar brottsligheten och otryggheten också konsekvenser för företagande, arbete och ekonomisk utveckling i . Med anledning av ovanstående är min fråga till justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder i närtid är ministern beredd att vidta för att minska brottsutsattheten hos företagare och deras anställda?
ip · H710331 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:331 Stöd till regionala flygplatser av (C) till Infrastrukturminister (S) Svenska staten driver tio flygplatser genom bolaget , som gör stora vinster . Utöver dem finns ytterligare 29 flygplatser med trafik i , som drivs av kommuner eller privata bolag, och de visar betydligt sämre resultat. är beroende av fungerade flygplatser runt om i landet – både ur ett beredskapsperspektiv och ett näringslivs- och besöksnäringsperspektiv. redovisar majoriteten av landets icke-statliga flygplatser vikande siffror och går med förlust. Fortsätter denna utveckling, som skriver , kommer en del flygplatser att få lägga ned, eftersom statens driftsstöd är kvar på samma nivå som . För att hela landet ska leva behövs mindre flygplatser. En annan aspekt är vår förmåga att hantera kriser och särskilda händelser: beredskapsperspektivet. Ett exempel är brandflyg, vars relevans har påvisats . På Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) är man beroende av god tillgång till flygplatser i hela landet. Det gäller bland annat vid bekämpning av stora eller många bränder, som . Hur har då regeringen hanterat denna olyckliga utveckling ? Regeringen gav 2018 att göra en sammanställning över de icke-statliga flygplatsernas situation. Syftet var att se över statens roll som stödgivare till dessa flygplatser och ta fram åtgärdsförslag. Uppdraget skulle vara klart /2019 men saknar, enligt , slutdatum. I rapporten skulle det finnas förslag på åtgärder. Även myndigheterna Transportstyrelsen och Trafikanalys involverades i arbetet och fick som ett första steg i uppdrag att ta fram underlag till en ”bredare kartläggning och nulägesbeskrivning”. Enligt så lämnade samtliga tre myndigheter sina underlag . Trots den allvarliga situationen för de icke-statliga flygplatserna har ännu ingen rapport presenterats, en rapport som skulle kunna vara ett avstamp för en ny statlig strategi och stöd till landets mindre flygplatser. Enligt har rapporten ”skjutits upp . Först till , enligt personer som deltagit i översynen. Sedan ytterligare en gång och har det inget slutdatum.” Branschorganisationer som regionala flygplatser blir alltmer frustrerade över bristen på handlingskraft och resultat. Min fråga till infrastrukturminister är därför: Vad är det som bromsar rapporten, och vad avser ministern och regeringen att göra för att hitta en långsiktig lösning för icke-statliga flygplatser i syfte att säkerställa god beredskap samt goda förutsättningar för besöksnäring och tillväxt för det lokala och regionala näringslivet i hela landet?
ip · H710332 · 2020-02-13 00:00:00 — Interpellation 2019/20:332 Kunskapskravet vad gäller allemansrätten av (SD) till Utbildningsminister (S) I senaste ändringsförslag till kurs- och ämnesplaner har man valt att ta bort de kunskapskrav som gäller allemansrätt och orientering. Dessa ämnen finns visserligen kvar under innehåll, men då de inte längre finns med under kunskapskrav riskerar de att prioriteras ned eller bort till förmån för delarna som utgör kunskapskrav. Detta är högst anmärkningsvärt och mycket problematiskt. Allemansrätten är viktig för den enskilda individen men också för turismen, många föreningar och organisationer, samt för förståelsen för vår natur. Inte minst är den oerhört viktig för friluftslivets förutsättningar, folkhälsa och för såväl natur- som kulturarv. Förståelse för allemansrätten ökar också kunskapen och förståelsen för vad man får och inte får göra i förhållande till äganderätten. Det är viktigt att kunskap om allemansrätten prioriteras som den nyckel till naturförståelse den utgör. Kunskaperna om allemansrätten behöver öka, inte minska. Med anledning av ovanstående är min fråga till utbildningsminister : Avser ministern och regeringen att verka för att kunskapskravet vad gäller allemansrätten ska bibehållas eller kommer förslaget om ett borttagande att accepteras?