ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810149 · 2020-11-16 00:00:00 — Interpellation 2020/21:149 Privatekonomi i skolans undervisning av (M) till Utbildningsminister (S) , , har konstaterat att unga har oroväckande låga kunskaper i privatekonomi. En studie gjord av FI visar att av de tillfrågade ungdomarna inte vet hur man tar ett lån på banken, och av dem vet inte hur man gör en månadsbudget. I Kronofogdens senaste rapport visas att många barn växer upp i familjer med skulder. Kronofogden konstaterar vidare att vuxna behöver tala mer om privatekonomi med barn – så även i skolan. Därmed kan unga tidigt få grundläggande ekonomiska kunskaper och bära med sig dem i vuxenlivet. På så sätt förhindras unga att hamna i skuldsättning. Ungdomar ska kunna fatta egna informerade beslut om sin privatekonomi. I en alltmer ekonomiskt utsatt värld är det ett samhälleligt intresse att utbilda och informera om privatekonomi – planering av inkomster och utgifter, lån, krediter, räntor, sparande, betala räkningar – men också om ekonomiska risker och konsekvenser. har uttalat att det är upp till varje skola att avgöra hur mycket tid som ska ägnas åt den privatekonomiska delen i skolundervisningen. Därför är det inte självklart att det blir så många skoltimmar över till privatekonomin. Undervisningen i skolan om privatekonomi måste bli mycket bättre. I kursplanen för hem- och konsumentkunskap kan vi inom ramen för det centrala innehållet läsa att undervisningen ska innehålla ungas privatekonomi, till exempel att handla över internet, att låna pengar, att handla på kredit eller avbetalning och att teckna abonnemang. Men när det gäller kunskapskraven är det otydligt vad eleverna ska kunna. När Skolinspektionengranskade hem- och konsumentkunskapen kom de fram till attämnet lägger för stor tyngd på mat, måltider och hälsa. Dåligt privatekonomiskt kunnande ska inte behöva gå i arv. Vart du är på väg ska alltid vara viktigare än var du kommer ifrån, och kunskaperna om ekonomi i ryggsäcken är ovärderliga. Ministern har uttalat sig i medier gällande min motion 2020/21:3694 om mer privatekonomi i skolan att det är svårt att hinna med allt i skolan och att det inte är aktuellt att ändra kursplanen för hem- och konsumentkunskap. Kunskapskravet för hem och konsumentkunskap är att ”eleven gör jämförelser mellan olika konsumtionsalternativ och för då enkla resonemang med viss koppling till konsekvenser för privatekonomi”. Det som finns i kunskapskraven är oerhört viktigt, det är mot dessa kunskaperna kollas av. är det otydligt, och det borde kunna förbättras. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att det i ämnet hem- och konsumentkunskap ska ställas högre kunskapskrav än att eleven bara ska förutsättas kunna göra jämförelser mellan olika konsumtionsalternativ och föra enkla resonemang med viss koppling till konsekvenser för privatekonomi? Om ministern inte är beredd att höja ribban för kunskapskraven för privatekonomi i hem- och konsumentkunskapen, hur avser ministern då att säkerställa att elever genom skolan får de kunskaper de behöver gällande privatekonomi?
ip · H810150 · 2020-11-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:150 Krisstöd till handelsbolag av (M) till Finansminister (S) Handelsbolag och kommanditbolag har precis som tidigare personer med enskild firma hamnat i kläm när de ekonomiska krisstöden har tagits fram. För dem med enskild firma var det först när drev på som det till slut blev något krisstöd som de kunde ta del av i någon större utsträckning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Delar ministern den angivna problembilden och dess allvar, och hur vill ministern i så fall lösa detta?
ip · H810151 · 2020-11-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:151 Effekter på arbetslinjen av försämrat reseavdrag av (M) till Finansminister (S) Tidningen har granskat regeringens beställda utredning om nya regler för reseavdraget. Skulle förslagen där bli verklighet kommer det att slå mot landsbygden och alla som är beroende av bilen för att ta sig till och från jobbet. Det skulle allvarligt skada arbetslinjen och göra det mindre lönsamt att arbeta. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern för avsikt att förändra reseavdraget så att färre kommer att kunna nyttja det?
ip · H810152 · 2020-11-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:152 Kompensation för utebliven regionsjukvård av (M) till Socialminister (S) Efterfrågan på regionsjukvård har minskat under pandemin, vilket innebär uteblivna intäkter för de regioner som har regionsjukvård. Framför allt för de mindre sjukvårdsregionerna blir detta extra kännbart då personalkostnader och andra kostnader kvarstår även om patienterna från de andra sjukvårdsregionerna är färre. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har ministern för avsikt att se till att uteblivna intäkter för regionsjukvård kan täckas av de medel som är avsatta för kostnader i samband med pandemin?
ip · H810153 · 2020-11-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:153 Säkerheten kring fjärrstyrd flygtrafikledning av (M) till Infrastrukturminister (S) Huvudsakligt fokus inom flygbranschen är, har varit och kommer alltid att vara säkerhet. Utan en fullgod säkerhet lyfter inga flyg, och vid minsta tvivel på säkerheten tas plan ned på marken och genomgår stora säkerhetskontroller. Det har kommit mycket kritik från både flygledare och piloter mot hur den nya tekniken implementeras och om den är mogen att rullas ut med den bredd som det nu är tänkt. Många upplever att det är svårt att få gehör för sina farhågor. Flygledarverksamheten bör ses som en av de absolut viktigaste komponenterna för flygets säkerhet och den viktigaste som är beroende av den mänskliga faktorn. Att styra och övervaka två eller fler flygplatser kan komma att bli en svår arbetsuppgift givet den stora mängd och variation som flygledarna simultant måste ägna sig åt. Störst risk finns vid start och landning. Flygledarna följer därför alltid flygplan och helikoptrar med blicken tills de har parkerat eller är i luften med landningsställen infällda och har kommit upp på högre höjder. Denna möjlighet försvinner om flygledarna ska ha kontroll över flera flygplatser . Det är ofrånkomligt att uppmärksamheten på ett specifikt flygplan blir mindre ju fler plan man som flygledare ska ha uppsikt över. Om något väsentligt missas kan konsekvenserna bli stora. Eventuella räddningsinsatser skulle kunna försenas om flygledarnas fokus är riktat mot en annan flygplats. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilken analys eller vilket stöd lutar sig ministern på givet att man hävdar att en flygledare framgent ska kunna hantera flera flygplatser med bibehållen säkerhet? Har ministerns försening av implementeringen av fjärrstyrd flygtrafikledning något att göra med risken för brister i flygsäkerheten, eller vad beror det på?
ip · H810154 · 2020-11-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:154 Försenad fjärrstyrd flygtrafikledning av (M) till Infrastrukturminister (S) Ursprungligen planerades det för att , , och flygplatser skulle få fjärrstyrd flygtrafikledning . Det är försenat. Hela projektet förväntades ge en besparing på av kostnaderna för flygplatserna. har det diskuterats om ytterligare krav från militären på redundans, vilket enskilt borde göra att hela affären rimligen hamnar på minus. Från början planerades det för att en flygledare skulle kunna hantera flera flygplatser , vilket ser ut att bli svårt att genomföra i praktiken. Det bör försämra de ekonomiska kalkylerna avsevärt. Det har kommit omfattande kritik från piloter och flygledare angående säkerheten så som tekniken ser ut . är projektet försenat, och det är svårt att se hur förändringen skulle ha förutsättningar att spara pengar eller bidra till mer säkerhet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : När bedömer ministern att fjärrstyrningen av de fyra planerade flygplatserna kommer att vara i drift? Förutom andra fördyringar av projektet vill jag fråga ministern vad själva förseningen konkret beror på och hur stora ökade kostnader det kommer att medföra?
ip · H810155 · 2020-11-18 00:00:00 — Interpellation 2020/21:155 Kostnader för fjärrstyrd flygtrafikledning av (M) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har tidigare pratat om att det nya förslaget om en fjärrstyrd flygledning ska kunna halvera kostnaden för flygledarverksamheten. SVT har tidigare avslöjat att det i stället blir precis tvärtom och att det kan landa i en ekonomisk förlustaffär. Till att börja med är den totala besparingspotentialen om kalkyler godtas. För att sätta denna siffra i relation handlar besparingen om av totala kostnader. Lägger man till att kalkylen om de ekonomiska vinsterna byggde på att vi ska kunna övergå till att en flygledare kan styra trafiken vid två flygplatser blir situationen än mer problematisk. Projektet är försenat, och väldigt lite talar för att en flygledare ska kunna styra två flygplatser simultant med bibehållen säkerhet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att göra en översyn av den ekonomiska kalkylen för fjärrstyrningen, och vilka åtgärder kommer ministern att vidta om affären visar sig vara olönsam?
ip · H810156 · 2020-11-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:156 Korttidspermittering och försenade utbetalningar av (M) till Näringsminister (S) Flera företag som sökt korttidspermittering har hört av sig och är förtvivlade över att de inte ens kan få ett besked från om när deras ansökan ska behandlas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Anser ministern att det är rimligt att företag som sökt korttidspermittering inte ens får besked av om de kan få stöd, eller avser ministern att vidta några åtgärder för att ändra på detta?
ip · H810157 · 2020-11-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:157 En undersökning bland personer som identifierar sig som muslimer av (SD) till Statsrådet (MP) Efter en rad brutala terrorattacker i och uttalade statsminister att hotet från den våldsbejakande islamismen ska mötas med ”sammanhållning, ett kompromisslöst försvar för våra demokratiska normer och institutioner och solidaritet mellan de länder som drabbas och hotas av terror”. Jag håller naturligtvis med även om statsministern glömmer något som kanske är ännu viktigare, nämligen fördjupad kunskap om hur stort hotet är, varifrån det kommer och vem som kan tänkas bära på sådana våldsbejakande islamistiska värderingar. I andra europeiska länder genomförs regelbundet opinionsundersökningar bland personer som identifierar sig som muslimer; detta för att skapa en bild av hur deras värderingar skiljer sig från majoritetssamhället och om de skiljer sig över huvud taget. Efter den senaste tidens attacker beställde den politiskt oberoende icke-statliga organisationen , eller centret för en sekulär replik, en ny opinionsundersökning som gav ett nedslående resultat. Enligt undersökningar anser av franska muslimer under att ska gälla före fransk lag. Det är en ökning på bara . Av samtliga muslimer anser att lärare inte bör få visa karikatyrer av religiösa figurer i sin undervisning, och är för bärandet av tydliga religiösa symboler eller klädsel i arbetslivet, även i offentlig sektor, vilket inte är tillåtet i . Jag tror att den här typen av undersökningar är viktiga av flera skäl. Dels för att undersöka hur allvarligt problemet med våldsbejakande islamism verkligen är, dels för att den majoritet av muslimer som (förhoppningsvis) inte vill att demokratin ska ersättas av en religiös skrift får chansen att göra sin röst hörd. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verkaför att en liknande undersökning på regeringens initiativ kommer till ståndäven i ?
ip · H810158 · 2020-11-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:158 Polisens användning av medel avsedda för kontroll av cabotagetransporter av (SD) till Statsrådet (S) I flera debatter som jag har haft med infrastrukturminister hänvisar ministern till de satsningar som gjorts för att komma till rätta med fusket inom transportnäringen. Bland annat påtalar ministern att polisen har fått , fördelat , för att öka insatserna i kampen mot det omfattande fusket med så kallade cabotagetransporter. Jag har tagit del av bland annat mejlkorrespondens mellan en reporter och , och denna mejlkonversation väcker frågor. Det är uppenbart att de pengar som polisen har fått för att skärpa kontrollerna av cabotagetrafiken inte har gått till just det ändamålet. Endast 2,6 av dessa 100 miljoner har gått till en riktad utbildning gällande cabotage. Vart tog resten av pengarna vägen? Citat ur mejlkonversationen: ”En uppgift som jag fått av kommissarie på Utvecklingscentrum, , är att den nämnda utbildningen kostade . därpå får jag reda på att flera av trafikpolisens andra utbildningar fick ställas in året därpå. Anledningen till det var att ’cabotageutbildningen hade kostat så mycket’”. Slutsatsen av det resonemanget är att kostnaderna för cabotageutbildningen har belastat polisens ordinarie utbildningsbudget – och inte anslaget om 100 miljoner.” Reportern berättar vidare att har sagt att de årliga anslagen har ”fördelats ut till regionerna” utan att myndigheten har förklarat vad pengarna ska användas till. Statsrådet menar i ett svar att polisens anmälda ärenden till Transportstyrelsen om otillåten cabotagetrafik har ökat med jämfört innan stödet infördes. Så kan det naturligtvis vara, och antalet rapporterade fall var få och är alltjämt få till antalet. Att öka från en relativt låg nivå är inget konstigt. Problemet är att den otillåtna cabotagetrafiken är omfattande och att kraftfulla insatser är absolut nödvändiga för att komma till rätta med problemet. Då är det inte acceptabelt att 100 miljoner bara ”försvinner” in i myndighetens verksamhet utan att nå det syfte de är riktade till. Man ska inte heller glömma att ett ökat fokus på cabotagetransporter rimligtvis sker på bekostnad av andra trafikpolisiära uppgifter. För även om antalet polisanställda har ökat ser vi det omvända inom nämnda specialistgrupp, där antalet anställda de facto har blivit betydligt färre . Ett cabotageärende kan ta allt till att administrera beroende på de aktuella åkeriernas samarbetsvilja och ekonomiska status. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Känner statsrådet till om de som fick, och som var öronmärkta för att stävja otillåtet cabotage, har används till avsett ändamål, och vidtar ministern några åtgärder?
ip · H810159 · 2020-11-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:159 Tillståndsprocesser av (SD) till Näringsminister (S) Svensk gruv- och mineralnäring utgör en viktig del av vårt lands basindustri. Stora värden skapas inom denna industri. Betydande värdekedjor för samlade export har sin grund i att vi har en inhemsk gruv- och mineralindustri som kan förse övrig industri med förädlad råvara. Ytterst handlar svenska gruvetableringars vara eller icke-vara om huruvida svensk tillverkningsindustri ska tvingas göra sig beroende av råvara från länder där barnarbete är förekommande, fackföreningsrättigheter saknas och den negativa miljöpåverkan är betydligt mer omfattande. Det handlar även om vi genom att göra kloka avvägningar ska sträva efter en högre grad av självförsörjning gällande metaller och . De ekonomiska värden som står på spel för vår nation får inte förbises. Att vi bryter vår egen råvara och det på ett ansvarsfullt sätt utgör också en trovärdighetsfråga för som en modern industrination. Frågan har även en säkerhetspolitisk dimension. Det har framförts oro från gruv- och mineralindustrin om att de tillståndsprocesser som reglerar såväl prospektering som brytning är oförutsägbara, långdragna och brister i transparens. Denna problematik har tidigare adresserats i riksdag. riktade ett tillkännagivande (bet. 2018/19:NU11) till regeringen om att nödvändiga åtgärder behöver vidtas för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen. Det har gått detta tillkännagivande. finns inga konkreta förslag till regelförändringar i sikte. Flera andra näringar gör snarlika problembeskrivningar och upplever likartade hinder för expansion. Det indikerar att tillståndsprocesserna är kostsamma och verkar hämmande för landets utveckling. Detta missförhållande riskerar skada rykte som industrination, erodera viljan för företag att göra stora och långsiktiga satsningar här och därmed ha en påtagligt negativ inverkan på sysselsättningen i . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur fortlöper arbetet med att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen i enlighet med tillkännagivande? På vilket sätt arbetar regeringen med tillståndsprocessfrågorna så att förutsättningarna för övrig industri också adresseras som en konsekvens av tillkännagivande ?
ip · H810160 · 2020-11-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:160 Det framtida reseavdraget av (SD) till Finansminister (S) presenterade regeringens utredare sitt förslag till utformning av ett nytt färdmedelsneutralt reseavdrag. Då beloppsnivåerna i det nuvarande systemet länge har varit oförändrade fanns en stark förhoppning om en kompensation för de ökade omkostnader som regeringens politik orsakat de som saknar alternativ till personbilen. Utredarnas förslag visade dessvärre tydligt att utgångspunkten inte har varit att mildra bördan av regeringens skatte- och avgiftshöjningar som riktats mot landets bilister. Förslaget hade, om det realiserats, omvandlat hundratusentals svenska arbetstagare till än större förlorare trots de mycket knappa inkomstnivåer som råder. Förslaget möttes, inte helt oväntat, av omfattande kritik. Regeringen meddelade att ”denna fråga kommer att noga analyseras i den kommande beredningen. Regeringen kommer göra en fördjupad analys av konsekvenserna av kommitténs förslag för personer som bor och arbetar i glesbygd. Detta kan till exempel ske genom ett uppdrag till Trafikanalys”. Det har gått dess, och oron bland de som behöver bilen för att få sitt vardagspussel att gå ihop har inte minskat. Orosmolnen finns kvar då den ursprungliga utredningens förslag innebar en tung börda för i synnerhet landsbygdsbor. Det är därför av synnerlig vikt att den fördjupade analysen som behöver omfattas av hänsyn till den del av befolkningen som saknar alternativ till egen bil inte drar ut längre än möjligt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur fortlöper arbetet med att ta fram ett slutgiltigt förslag till nytt reseavdrag? Vilken syn har regeringen på effekterna av kraftigt ökade pendlingskostnader för löntagare?
ip · H810161 · 2020-11-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:161 Kyltorn och legionellasmitta av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) I min skriftliga fråga 2019/20:901 till miljö- och klimatminister undrade jag om regeringen avser att verka för införandet av ett regelverk gällande användning och underhåll av kyltorn för att motverka framtida utbrott av legionellasmitta? Bakgrunden är den risk för legionellasmitta som användning av kyltorn medför. Legionella är en bakterie som kan spridas över stora områden med den fuktiga luften från kyltorn, och den smittar genom inandning. Eftersom orsaken till smittan är svårupptäckt kan kyltornsverksamhet anses potentiellt farligare än sådan verksamhet där eventuella utsläpp direkt upptäcks. Det senaste kända legionellautbrottet i orsakat av kyltorn var i . Åtta personer smittades då av legionella varav fyra dog. slog bakterien till i och i . drabbades av ett större legionellautbrott där många människor dog, vilket ledde till att införde en lag som helt förbjuder användning av öppna kyltorn. Tekniken med öppna kyltorn är mycket energieffektiv jämfört med kylning med torr kyla. Rätt använd är tekniken säker och den bidrar till en minskad elförbrukning. Ett nytt legionellautbrott skulle emellertid kunna leda till att tekniken ifrågasätts. Ett totalförbud, likt det i , skulle förutom kostsamma reinvesteringar också bidra till en ökad energiförbrukning för de företag där tekniken används. Med anledning av detta har exempelvis föreslagit att kyltorn ska bli föremål för anmälningsplikt enligt tillämpligt regelverk. Denna begäran har enligt det svar jag erhöll på min skriftliga fråga 2019/20:901 remitterats till berörda myndigheter. I svaret uppgavs också att frågan bereds inom i syfte att utreda vilka åtgärder som är lämpliga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur fortlöper arbetet med att utreda vilka åtgärder som är lämpliga för att förhindra att legionellasmitta sprids från kyltorn? När bedömer ministern att utredningen kommer att vara klar? Kommer ministern att verka för att ett nationellt register över öppna kyltorn förs i syfte att förenkla eventuell framtida smittspårning?
ip · H810163 · 2020-11-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:163 En urholkning av föräldrarollen av (SD) till Statsrådet (MP) Behoven av inkorporering av i svensk rätt relaterat till , FB, kan ifrågasättas genom den presenterades utredningen och svensk rätt (SOU 2020:6)3 som överlämnades till . Utredningsuppdraget har varit att kartlägga hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med rättigheterna i FN:s konvention om barnets rättigheter. Vidare att redovisa hur bestämmelser om barnets bästa och barnets rätt att få uttrycka sina åsikter och få dessa beaktade tolkas i den praktiska tillämpningen samt vilken innebörd de ges inom olika rättsområden. Syftet har varit att ge ett stöd i det fortsatta arbetet med transformering av bestämmelser. I utredningen har aspekter kring adoption, vårdnad, boende och umgänge behandlats. Utredningen konstaterar att konventionen i stort sett redan stämmer överens med svensk lag, och att bedömningar av vad som är barns bästa är komplicerat och ska avgöras från fall till fall. noteras det som extra viktigt att barnet hörs och att barnets vilja lyssnas in. När det gäller verkställighet av beslut noteras exempelvis att om barnet motsätter sig verkställigheten kan detta vara avgörande för om den alls ska ske. Det noteras också att rätten ska vägra verkställighet om det är uppenbart att den är oförenlig med barnets bästa. Det skulle kunna uppstå risk med övertolkningar av barnets rätt att komma till tals och till dess vilja. Barn uttrycker inte alltid en fast vilja, utan den kan ändras. Barn kan vara traumatiserade, vilket kan förhindra att viljan eller rätt omständigheter kan komma fram från barnet. Det förekommer även föräldraalienation där barn påverkas av den ena av föräldrarna till att ha en uppfattning som egentligen inte är barnets egen. Det finns ibland skäl att lyssna in andra än föräldrarna. Men i regel har föräldrar stor vetskap om och månar om sina barns bästa. Föräldrarollen är av avgörande betydelse för familjen och för barns bästa. reserverade sig i betänkande SoU25 2017/18 mot förslaget att införa lagen om och ansåg inte att det fanns skäl samt föreslog exempelvis i stället att konventionstexten skulle anta formen av målsättningsbestämmelse. Remissinstanser påtalade osäkerhet med inkorporering, vilket denna utredning också visar på – en större osäkerhet tycks i många fall kunna uppstå, samt det kan i stället för att värna barns intressen riskera dessa. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Delar regeringen utredningens syn på , och i vilken utsträckning finns det behov av att framöver ändra hur föräldrar ska lyssnas in, i relation till att barnet lyssnas in, i familjerättsliga ärenden? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att förhindra att ökade problem med föräldraalienation uppkommer till följd av att barnets uppfattning är mer avgörande? Hur avser regeringen att förhindra urholkning av föräldrarollen relaterat till att barnets vilja kan avgöra verkställighet i familjerättsliga mål?