ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H810125 · 2020-11-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:125 Hastighetssänkning på av (M) till Infrastrukturminister (S) , eller E14, förbinder med och . Vägen har stor betydelse för bland annat turisttrafiken till och från fjällområdet och ingår i det av EU utpekade transeuropeiska transportnätverket (TEN-T). E14 är också en viktig väg för skogsindustrierna, som har stora verksamheter längs med och använder E14 för att transportera råvara. E14 är en viktig transportnod för hela men är av ännu större vikt för alla oss som bor och lever i området kring vägen. Det är bra att flera viktiga och nödvändiga investeringar pågår på . Det behöver fortfarande göras mer för att inte försämra transportmöjligheterna för gods och människor. Vägtransporter är det enda möjliga alternativet, inte minst när det gäller resande för människor. Vägstandarden på hela sträckan är varierande och saknar i princip mittseparering. Till följd av att E14 saknar mittseparering och till följd av ökande transportvolymer har aviserat att sänka hasigheten till max . På flera ställen är maxhastigheten 90–. Ett beslut att sänka hastigheten på skulle kraftigt försämra möjligheterna för människor att bo utanför större befolkningscentrum. I heter det att ”hela ska leva”, men sådana beslut som nu är på väg att fatta bidrar i stället till motsatsen. Beslut och fortsatta planer om sänkta hastigheter på våra Europa- och riksvägar i norra har pågått ett tag, men det måste få ett slut. Om trafiksäkerheten behöver höjas måste svaret handla om större investeringar i till exempel mittseparering eller bortbyggda plankorsningar. Om det ska vara möjligt för människor att bo och leva i hela måste också åtgärder vidtas för att göra det möjligt eller åtminstone inte för att försämra möjligheterna. Det är även värt att tillägga att samtliga berörda kommuner och regioner är brett överens över blockgränsen i denna fråga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stoppa sänkningen av maxhastigheten på ? Om ministern inte avser att vidta några åtgärder för att stoppa sänkningen av maxhastigheten på , vad är motiven till det? Anser ministern att sänkt maxhastighet på underlättar eller försvårar för människor och företag att leva och verka på landsbygden?
ip · H810126 · 2020-11-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:126 Godspendlar av (V) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har som målsättning att flytta över mer godstransporter från väg till järnväg. Ett sätt att i närtid kunna göra det vore att inrätta permanenta tåglinjer för godstransporter på järnväg, sp kallade godspendlar. Ett av förslagen handlar om att få till stånd en godspendel från norrut genom landet, exempelvis från till /. Ett annat förslag handlar om en tågpendel –/. Statliga fastighetsbolaget äger och driver kombiterminalen i och de har efter att ha gjort stora investeringar nu stor kapacitet och nya kranar. En godspendel skulle kunna ta gods motsvarande 36 lastbilar och gå företrädesvis (då det finns kapacitet på spåren). Dagligvaror som livsmedel och annat som går med lastbil på respektive E20 skulle i så fall kunna gå med tåg i stället och vara framme vid för fortsatt leverans ut i . Enligt bedömningar skulle det behövas några tiotal för att få igång en godspendel, troligen ett mindre belopp då finansieringen bara behöver täcka tomma platser i tåget. Efter ett eller skulle den kunna drivas utan statligt stöd. Enligt branschen skulle godspendlar till nämnda destinationer kunna dras igång med mycket kort varsel. Under coronapandemin har vi sett att godstransporterna på järnväg har fungerat bra. Kapaciteten finns på våra spår, särskilt , och viljan finns hos branschen. Det enda som saknas är en mindre medfinansiering från regeringen. En godspendel av det här slaget skulle bespara 36 lastbilstransporter och minska utsläppen med samt minska trängsel, vägslitage och buller. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta initiativ för att minst en godspendel för transporter på järnväg inrättas i närtid?
ip · H810127 · 2020-11-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:127 Rätt till nattis av (V) till Utbildningsminister (S) Aldrig har det varit så tydligt som 2020 hur beroende vi är av de samhällsbärande yrkesgrupperna. Av dem som vårdar sjuka i vården, ger omsorg till de äldre, undervisar barn, kör bussarna eller som jobbar inom livsmedelsindustrin och handeln för att vi ska kunna handla den mat vi behöver. Gemensamt för nästan alla dessa grupper utöver att de inte kunnat jobba hemifrån 2020 är att de också ofta arbetar på obekväm arbetstid. Kommunerna ska enligt skollagen sträva efter att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Men vad det innebär tolkar kommunerna väldigt olika, enligt Skolinspektionens tidigare granskning av verksamheten. har länge drivit att barnomsorg på obekväm arbetstid ska vara en rättighet. Det ska inte spela någon roll vilken kommun man bor i. Alla föräldrar ska kunna ta ett jobb och veta att om det behövs så finns det någon som tar hand om deras barn. Så här i pandemitider blir tillgången till barnomsorg ännu viktigare för att vårt samhälle ska fungera. Det är viktigt att barnomsorgen – oavsett när den sker – är just omsorg och inte barnpassning. Verksamheten måste bedrivas på pedagogisk grund. Därför är det avgörande att den personal som arbetar i barnomsorgen har rätt utbildning och att även de som arbetar utanför normal arbetstid får möjlighet till fortbildning. Kommunerna måste också bli bättre på att granska kvaliteten på verksamheten. När kommunerna erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid är det oftast på deras egna villkor utan hänsyn till föräldrarna. I många av de kommuner som faktiskt erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid förväntas föräldrarna själva aktivt höra av sig och efterfråga den, ofta utan att ha informerats om att den finns. Om information finns att läsa på kommunens hemsida så är den ytterst sällan på andra språk än svenska. För att få rätt till omsorgen förväntas föräldrarna veta sina scheman , något som inte alltid är möjligt när de jobbar i verksamheter som ska förhålla sig till en pandemi. Med nuvarande otydliga lagstiftning är det svårt att från nationellt håll ställa krav på en fungerande förskoleverksamhet på andra tider än kontorstid. Så länge barnomsorg på obekväm arbetstid inte är en generell rättighet kommer det fortsätta att vara så här. Därför är det hög tid att ändra lagen och lagstifta om rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister : Är ministern, med erfarenhet från det år som gått, beredd att överväga lagstiftning om rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid?
ip · H810128 · 2020-11-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:128 Sjukskrivna med ekonomiskt bistånd av (V) till Statsrådet (S) Alla kan bli sjuka och alla har därför intresse av en fungerande sjukförsäkring som ger ekonomisk trygghet när vi behöver det. Sedan den borgerliga regeringen försämrade sjukförsäkringen dramatiskt 2008 kan ingen av oss längre lita på att den tryggheten finns. När S-MP-regeringen tillträdde tog den förvisso tillsammans med bort stupstocken, som det blåbruna blocket nu vill återinföra. I övrigt har regeringen inte lagt fram några förslag för att reparera sjukförsäkringen utan i stället fokuserat på att styra i en ännu mer restriktiv riktning. När människor tvingas ut i ett arbetsliv de inte klarar av, på en arbetsmarknad där de inte hittar någon plats, får det ödesdigra konsekvenser. Denna politik slår sönder människors liv och leder till omfattande fattigdom. Försämringarna innebar att staten trädde tillbaka från sitt ansvar och lämpade över det på kommunerna. Tidningen har kartlagt konsekvenserna. Drygt 18 000 personer i sökte ekonomiskt bistånd av sin kommun , trots att de var sjukskrivna av läkare. Sammantaget var av alla som sökte ekonomiskt bistånd sjukskrivna. Antalet personer med ekonomiskt bistånd som är sjukskrivna av läkare har ökat . Personer som alltså borde få ersättning från sjukförsäkringen tvingas nu söka ekonomiskt bistånd. Förutom att kostnader som staten borde bära läggs över på kommunerna finns det andra problem med att människor hamnar i fel system. Förutsättningarna för att få ekonomiskt bistånd skiljer sig dramatiskt från förutsättningarna för att beviljas sjukpenning. För att få ekonomiskt bistånd måste du ha gjort allt du kan för att försörja dig på annat sätt och aktivt söka arbete. Statsrådet säger bland annat följande till tidningen : ”Tanken med vår socialförsäkring är inte att människor som är sjuka och därmed saknar arbetsförmåga ska hänvisas till försörjningsstöd." Det är hög tid för regeringen och statsrådet att agera för att socialförsäkringen fungerar som avsett. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att människor som är sjukskrivna ska få ersättning från sjukförsäkringen i stället för att tvingas söka ekonomiskt bistånd från kommunen?
ip · H810129 · 2020-11-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:129 Externa stationslägen av (V) till Infrastrukturminister (S) I underlag inför byggandet av höghastighetsbanorna för järnväg (TRV 2020/85985, ) föreslås att stationerna mellan ändpunkterna ska byggas som externa stationslägen, det vill säga inte i anslutning till städernas centrum. Förslaget har med rätta mötts av stark kritik från kommuner och regioner i landet. Skulle externa stationslägen byggas skulle vi tappa en av poängerna med att ta tåget, nämligen att man snabbt tar sig från en stadskärna till en annan. Mycket tid skulle gå till spillo av att tågresenären skulle behöva resa till den externa stationen för att sedan ansluta till höghastighetståget där. Förslaget riskerar också att leda till ökad bilism när placerat stationerna så att anslutningsresorna till stor del ska ske med bil. I underlaget står det bland annat följande: ”Samtliga externa stationer har en hög tillgänglighet med bil.” Jag välkomnar infrastrukturministerns kritik mot förslaget när han säger att ”det är ingen nytta med en snabb järnvägsförbindelse om den åker förbi samtliga städer” (, ). Men det går ändå inte att komma ifrån att infrastrukturministern är medansvarig till det undermåliga förslaget när har varit bundet till en finansiering om max för de nya stambanorna. är en sänkning från Sverigeförhandlingens (prisnivå). Varför infrastrukturministern inte åtminstone har Sverigeförhandlingens slutnota som utgångspunkt är för mig outgrundligt. Regeringen hade också kunnat ge ett tydligt direktiv till där externa stationslägen endast är en sista lösning, inte . Precis som föreslagits av Sverigeförhandlingen, vilket även stöds av självt, skulle bygget av höghastighetsbanorna lämpa sig bäst med en lånefinansierad modell. Bygget borde också utföras i en separat projektform vid sidan av ordinarie verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur bedömer ministern att på bästa sätt ska kunna dra nytta – tidsmässigt, klimatmässigt och regionalt utvecklingsmässigt – av de nya stambanorna när merparten av stationerna föreslås läggas utanför stadskärnorna och en stor del av resorna till och från kommer att ske med bil? Avser ministern att skyndsamt ta fram ett nytt underlag med en bredare finansieringsram där externa stationslägen inte är huvudförslag för stationer mellan ändpunkterna?
ip · H810130 · 2020-11-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:130 Dansbandens överlevnad av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Coronapandemin har slagit hårt mot de flesta branscher, inte minst kultur- och musikbranschen. när den andra coronavågen är här i undrar många frilansare och musiker när deras nästa gig kan planeras eftersom allt har ställts in eller flyttats fram . Dansbandens överlevnad börjar närma sig ett kritiskt läge. Sommarhalvåret som är deras mest jobbintensiva period ställdes snabbt in. När nästa planerade spelning blir av är det ingen som vet . har flera röster höjts om rädslan för att hela dansbandskulturen är på väg att dö ut eftersom de restriktioner som och regeringen förordar drabbar deras bransch extra hårt. Fysisk kontakt, danssugna på ett och samma ställe med ofta trånga dansbanor gör det omöjligt att hålla öppet. Flera dansband är nära konkurs, om de inte redan nått det ödet. Flera dansband har tagit del av de krispaketstöd som presenterats till följd av coronapandemin. De har tagit del av permitteringsstöd och sökt ersättning för inställda spelningar hos . har tidigare inte gett stöd till dansbanden i samma utsträckning som under den här pandemin, vilket kan tolkas som att branschen har god uppslutning vid spelningar och därmed även god täckningsgrad vid sina spelningar. har däremot antalet folkparker och dansställen blivit allt färre. Det har tyvärr varit en trend . Jag undrar hur kulturministern ser för denna bransch med tanke på att ingen vet när pandemin är över och dansbanden kan börja planera in sina spelningar. Dansbandskulturen i vårt land är uppskattad av många och berör minst lika många, inte minst de som bor på landsbygden. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Håller ministern med om att dansbandskulturen löper stor risk att försvinna för gott till följd av coronapandemin och dess effekter? Hur ska ministern säkerställa att dansbanden lever vidare efter pandemin så att vi förhoppningsvis kan börja lyssna på och dansa till dansbanden , förhoppningsvis ? Hur säkerställer ministern att folkparker och andra scener och platser på vilka dansband kan spela och besökare dansa finns kvar och inte går i konkurs till följd av coronapandemin?
ip · H810131 · 2020-11-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:131 Avveckling av pälsindustrin av (V) till Statsrådet (S) kom beskedet att förbjuda verksamhet med minkuppfödning i . Anledningen var att den covid-19-smitta som fanns bland djurens hade muterats och överförts till människor. fanns det minst 214 kända fall av överföring av muterad smitta till människa dokumenterade. Det är en skrämmande utveckling, och händelsen blev snabbt en världsnyhet. Den danska statsministern agerade resolut och satte stopp för all pälsdjursuppfödning i landet tills vidare. Anledningen är att det muterade viruset har visat ökad motståndskraft mot antikroppar, vilket innebär att viruset kan vara allvarligare än tidigare och kan bidra till att kommande vaccin verkar sämre. Händelsen är mycket tragisk och innebär att djuren avlivas. I har vi också 10 konstaterat drabbade gårdar av totalt 37. Det är en hög andel. I står vi inför att pälsindustrin ska avliva sina minkar för att sälja deras päls. Därför går många av våra minkar bort. återstår ca 90 000 avelsdjur som inte bedöms kunna få leva vidare med hopp om att de ska bli immuna, med risk för kommande valpars hälsa . gick från att införa vissa restriktioner kring minkfarmerna till att helt lägga ned verksamheten. Anledningen var att de inte nådde framgång och risken blev större och större för allvarliga konsekvenser för människan. Även i agerar vi nu försiktigt eller knappast alls. Regeringen uttryckte att man har en beredskap men inväntar att se vad som händer. Det är väldigt oklart varför skulle gå en annan väg än , och även , för att minska risken för smitta. Förutom det har flertalet länder i redan förbjudit minkuppfödning av djurskyddsskäl, till exempel , och . har drivit krav på att även ska fasa ut pälsdjursuppfödningen då vi anser att den tillhör det förgångna och att den inte är förenlig med ett gott djurskydd. i , som har till uppgift att granska minkfarmerna i , säger att de är beredda att agera kraftfullt och avliva minkarna om smitta skulle upptäckas där. Det som händer just nu är också en tragedi för dem som investerat tid och resurser i sin verksamhet. Men är det helt klart så att pälsdjursuppfödningen inte har någon framtid. Det är väldigt oklart om branschen klarar sig över huvud taget efter det som händer . Därför är det bra om statsrådet ger besked om hur regeringen vill bidra till att stimulera andra framtida livskraftiga verksamheter i de områden där pälsindustrin finns . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förhindra mutation bland avelsdjuren som förs över till människa och därmed även riskerar nästa års minkvalpars hälsa? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att smitta inte återigen kommer in på svenska minkfarmer ? Avser statsrådet att ta initiativ för att sätta stopp för framtida avel på mink? Avser statsrådet att ta initiativ för ett stoppdatum för pälsdjursfarmning samt presentera en plan för utfasningens genomförande? Avser statsrådet att om så behövs ta fram ett omställningsbidrag till minkfarmare så att de redan nu kan avveckla sin verksamhet och satsa på en framtida hållbar verksamhet?
ip · H810132 · 2020-11-12 00:00:00 — Interpellation 2020/21:132 Regeringens agerande kring skatteflykt av (V) till Finansminister (S) Coronakrisen har tydligt visat att när vi gör saker tillsammans är vi starkare än om var och en agerar för sig själv. Behovet av en väl fungerande välfärd har aldrig varit större. Då är det inte rimligt att en ekonomisk elit drar ifrån och lämnar samhället efter. undandrar den ekonomiska eliten oss vanliga skattebetalare genom avancerade skatteupplägg. Vi har bevittnat hur nya skatteflyktsskandaler avlöser varandra. Det är pengar som hade kunnat användas för att rusta upp sjukvården och vår gemensamma välfärd. Det undergräver både vår välfärd och vår demokrati, som det ökar ojämlikheten när skatteuttaget övervältras på andra grupper med lägre inkomster. presenterade hjälporganisationen en rapport som visar hur den har agerat i internationella skatteflykts- och skattefrågor. Granskningen visar att skillnaden är stor mellan ord och handling när det kommer till skatteflyktsfrågor. Socialdemokraterna, som har ett högt tonläge i skatteflyktsfrågan, har röstat emot förslag som skulle försvåra skatteflykt och undvikit att trycka på för starkare regler. Faktum är att den socialdemokratiskt ledda regeringen blockerar viktiga åtgärder för att stoppa skatteflykten. I bland annat frågan om offentlig land-för-land-rapportering spelade den en avgörande roll för att stoppa EU-förslaget som skulle tvinga storföretag att offentligt redogöra för hur mycket skatt man betalar i olika länder. I stället har gått ihop med länder som kan betraktas som skatteparadis och blockerat förslaget i EU. Mot den bakgrunden tog ett utskottsinitiativ i skatteutskott om offentlig land-för-land-rapportering. Även detta röstades ned av Socialdemokraterna. I stället för öppenhet och transparens får vi förlita oss på enskilda visselblåsare för att få information om internationella skatteupplägg. Vidare väcker regeringens agerande kring EU:s svarta lista över skatteparadis besvärande frågor. Den svarta listan har betydande brister och friar en del av världens värsta skatteparadis. Om EU applicerade sina kriterier på sina egna medlemsländer skulle troligtvis , , , och klassificeras som skatteparadis. Regeringen måste agera för att skärpa kriterierna för listan om den ska kunna bli ett effektivt verktyg i kampen mot skatteflykt. Regeringen har varit med och tagit bort skatteparadisen och från EU:s lista över skatteparadis. Senast avlistades , som är det tredje mest skadliga skatteparadiset avseende företags skatteflykt, enligt , och har en bolagsskatt på noll procent. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag fråga finansminister : Varför blockerar och motarbetar ministern viktiga åtgärder för att stoppa skatteflykten? Varför verkar inte ministern för att skärpa kriterierna för EU:s lista över skatteparadis och därmed verka för att unionen applicerar sina kriterier på sina egna medlemsländer? Avser ministern att på något sätt agera för offentlig öppenhet och transparens i skattefrågorna? Tycker ministern att bör införa en skatteparadisutredning i syfte att ta fram förslag för att stoppa utförseln av pengar till skatteparadisen?
ip · H810133 · 2020-11-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:133 Elförsörjningen i av (M) till Statsrådet (S) Företag och människor i vill precis som hela övriga ställa om till fossilfri el och bli grönare. Industrin – och privatpersoner – arbetar för att helt ställa om till fossilfri el. Vi vill verkligen alla för klimatets skull lämna vårt beroende av fossil energi. Men finns det tillgång till fossilfri el utifrån de ökade behov som finns då företag ställer om, eller kommer omställningen att leda till bristsituationer? Vi har sett akuta eleffektproblem i och även brist på effekt i . Det är inte tillfredsställande. Vi måste kunna lita på eltillgången om företag ska våga satsa och människor ska kunna få jobb. Detta är nämligen ett politiskt ledningsproblem. Både produktion och distribution av elenergi är, trots en form av marknadsekonomi, beroende av politiska beslut. Därför vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet gjort någon analys kring huruvida elenergitillgången är säkrad i för att trygga företagens behov och expansioner, eller har statsrådet för avsikt att vidta några specifika åtgärder för att säkra elenergitillgången i ?
ip · H810134 · 2020-11-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:134 Elenergikapacitet av (M) till Statsrådet (S) I energidebatten i riksdag finns som jag ser det två olika sätt att se på tillgången till fossilfri elenergi och elkapacitet. Vi hör ofta regeringspartiföreträdare som debatterar att problem med elenergikapacitet faktiskt inte finns. Tvärtom anser man finns det god tillgång på elenergi, och exporterar mer el . Vi har inga problem med effekt, men vi måste anpassa samhället till att använda energin då den finns. Den andra sidan i debatten företräder åsikter i debatten som gör gällande att, visst, det finns mycket fossilfri elenergi vissa tider, men emellanåt finns det effektbrist som ställer till med problem. Dessa problem gör att vår industri inte kan lita på tillräcklig elenergikapacitet, det vill säga att vi har ett effektproblem att lösa. Min fråga till statsrådet lyder: Vilken analys gör statsrådet av orsaken till den rådande effektbristen, och hur påverkar det de åtgärder han kommer vidta för att lösa problemet?
ip · H810135 · 2020-11-13 00:00:00 — Interpellation 2020/21:135 Vargstammens storlek av (M) till Statsrådet (S) riksdag har beslutat att vi ska ha en vargstam 170–270 vargar. Trots detta beslut är antalet vargar betydligt högre. Att ha en vargstam på 170–270 vargar i beslutet innebär ju att man måste vidta åtgärder när vargstammen ligger över det högsta värdet. Varginventeringar har tydligt visat att vargstammen är betydligt större än 270 individer, vilket gör att regleringen inte har lyckats hålla vargstammen på en rimlig nivå. Människor på landsbygden, runt om i landet, blir utsatta för vargangrepp eller risk för vargangrepp. ska höja sin livsmedelsproduktion, och då måste antalet vargar minska. Vargen sprider oro och hotar landsbygdens utveckling, och den minskar viljan och möjligheten att ha tamdjur som betar våra marker på landsbygden. En minskad vargstam är nödvändigt för att landsbygden ska kunna utvecklas och för att lantbrukare och andra ska våga satsa på en ökad djurproduktion. Min fråga till statsrådet blir därför följande: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit, eller ämnar vidta, för att få ned vargstammen?