ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710386 · 2020-03-11 00:00:00 — Interpellation 2019/20:386 Kvinnors otrygghet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Den utbredda otryggheten i samhället har varit ett stort problem , och det finns inget som tyder på att det i närtid kommer att förändras till det bättre. Särskilt stort är problemet bland kvinnor, vilka är överrepresenterade bland dem som känner sig otrygga. Brås nationella trygghetsundersökning visar att nästan varannan kvinna i åldersgruppen 20–ofta har tagit en annan väg på grund av otrygghet. i samma åldersgrupp uppger i undersökningen att de är rädda att utsättas för ett sexualbrott. I ett jämställt land ska såväl kvinnor som män kunna vistas utomhus på lika villkor. När dessa värden utmanas måste politiken kraftsamla och stå upp för grundläggande principer om jämställdhet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder för att komma till rätta med kvinnors otrygghet, t.ex. föreslå straffskärpningar? Avser ministern att prioritera frågan ytterligare i regeringens arbete?
ip · H710387 · 2020-03-11 00:00:00 — Interpellation 2019/20:387 Hotet från incelmiljön av (SD) till Statsrådet (MP) ställde jag en skriftlig fråga till jämställdhetsministern om gruppen incels, det vill säga män som lever i ofrivilligt celibat och ofta förenas i ett hat mot kvinnor. Jag hänvisade då till en artikel i som skrev om gruppen, och pekade själv på att den potentiellt skulle kunna bli mycket farlig för kvinnor. Detta bekräftas nu i rapporten och våldshyllningar i digitala incelmiljöer framtagen av . I rapporten går att läsa följande ” […] tonen är i många fall hatfylld, speciellt mot kvinnor som i vissa fall betraktas som naturresurser istället för människor. På forumen förekommer också hyllningar av kända våldsverkare och mördare”. Man uppskattar att ett tiotal dödliga attacker i världen har utförts av individer som i någon mån har fostrats av incelkulturen. Det går därför inte att reducera den till en grupp män som enbart hatar bakom datorskärmen, utan det finns befogad anledning till oro också över fysiska attacker. Med anledning av ovan är mina frågor till statsrådet följande: Avser ministern att följa upp frågan genom att exempelvis initiera ytterligare forskning på området? Vidtar ministern några specifika åtgärder för att komma åt det kvinnohat som pyr inom denna grupp? Avser ministern att höja beredskapen för att hantera hotet från incelmiljön?
ip · H710388 · 2020-03-12 00:00:00 — Interpellation 2019/20:388 Regionala flygplatsers betydelse för beredskap av (M) till Infrastrukturminister (S) Runt om i har vi 34 regionala flygplatser, varav 27 har reguljär passagerartrafik. Gemensamt för alla regionala flygplatser är att de finns på mindre orter med mindre passagerarkapacitet. De är dock nödvändiga för att säkerställa en tillgänglighet i hela landet. De är också nödvändiga ur ett beredskapsperspektiv. Det visades inte minst av att de användes vid 4 992 brandflygningar . Några av flygplatserna har ambulansflyg, och exempelvis polis och kustbevakning använder sig också av de regionala flygplatserna. De regionala flygplatserna ägs och drivs nästan uteslutande av enskilda kommuner och saknar därför en gemensam huvudman. I fredstid har detta inte varit någon större fråga, men i planeringen för ett stärkt civilförsvar blir frågan om ansvar och ledning viktig. Det skapar naturligtvis också en osäkerhet i hela totalförsvarsplaneringen. Detta handlar nämligen inte bara om civilt försvar utan om hela totalförsvaret, då de regionala flygplatserna ligger till grund för försvarets förmåga till snabb ombasering och spridning av luftstridskrafter. Med anledning av ovanstående har jag följande frågor till infrastrukturminister : Hur ser ministern på de regionala flygplatsernas betydelse för totalförsvarsplaneringen? Har ministern några planer på att säkerställa ett långsiktigt och nödvändigt stöd för flygplatsernas drift och underhåll? Avser ministern att tydliggöra lednings- och ansvarsförhållandena för de regionala flygplatserna i den kommande totalförsvarspropositionen?
ip · H710389 · 2020-03-12 00:00:00 — Interpellation 2019/20:389 Svenskt agerande för ett fritt av (L) till Utrikesminister (S) är det formellt upptog som en delrepublik i . Det markerade början på en folkrättsvidrig annektering som fortfarande pågår. Under de här sex åren har fortsatt att agera mot internationella konventioner genom kriget i östra , liksom även det militära agerandet i . håller på att bli ett svart hål för politiker. Det finns liten eller ingen insyn i vad som händer. Oberoende medier i är satta under stark press, och många människorättsaktivister har lämnat området, ofta av rädsla för att utsättas för återkommande arresteringar. Ett stort antal personer, inte minst krimtatarer, har tagits som politiska fångar , vissa anklagade för terrorism och andra för brott som skattefiffel. I östra pågår ett lågintensivt krig som göds av den ryska regimen. Bara har 30 personer dödats på grund av kriget i östra . beräknas 14 000 människor ha dödats i kriget. Över en halv miljon ukrainska barn har skadats fysiskt eller psykiskt, uppger . Ända sedan den ryska aggressionen mot inleddes har konsekvent stått upp för internationell rätt. Den ryska aggressionen mot har från svensk sida beskrivits som den största utmaningen mot europeisk fred och säkerhet sedan slut. Den svenska hållningen är att olagliga annektering av och militära närvaro i östra utgör flagranta brott mot folkrätten. Liberalerna står entydigt fast vid att brott mot folkrätten utmanar den europeiska säkerhetsordningen och att ingen annan väg framåt finns än att stå upp för suveränitet och territoriella integritet och för varje lands rätt att välja sin egen säkerhetspolitiska väg. Likaså anser Liberalerna att en eventuell framtida ansökan om EU-medlemskap från ska behandlas enligt en särskild färdplan som kombineras med kraftfulla stödinsatser för demokratibyggande och ekonomiska reformer. Utrikesministern besökte själv . Min fråga till utrikesminister blir: På vilket sätt avser ministern och regeringen att fortsätta verka, bilateralt och inom ramen för EU, för ett fritt från rysk ockupation?
ip · H710390 · 2020-03-12 00:00:00 — Interpellation 2019/20:390 Klimatlagen av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste och mest prioriterade frågor. En ambitiös klimatpolitik är en billig försäkring för att mildra konsekvenserna av klimatförändringarna. Klimatfrågans betydelse ställer krav på en effektiv klimatpolitik som snabbt minskar utsläpp för att det långsiktiga klimatmålet om nettonollutsläpp ska nås. Klimatlagen stipulerar att regeringen ska ta fram en klimatpolitisk handlingsplan som ska beskriva i vilken grad beslutade och planerade åtgärder kan förväntas bidra till att de nationella och globala klimatmålen nås. Tyvärr konstaterar i sin årliga granskning av regeringens klimatpolitik, som presenterades , att utsläppsminskningarna går för långsamt för att vi ska nå klimatmålet. har utsläppen minskat med i genomsnitt . Likaså saknar klimathandlingsplanen en redogörelse för hur planerade åtgärder ska bidra till måluppfyllelsen. Regeringens klimathandlingsplan innehåller alltså inte sådant som regeringen själv beslutat om att den ska innehålla. Denna kritik riktade redan när regeringen presenterade sin klimathandlingsplan, och den bekräftas nu av . Utvärderingar är en förutsättning för att kunna fatta bättre beslut. Klimatpolitiken är för viktig för att inte ställa krav på resultat. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka ytterligare åtgärder avser regeringen att vidta för att minska utsläppen i i syfte att nå klimatmålen? Avser regeringen att återkomma med en uppdaterad klimathandlingsplan som uppfyller klimatlagens krav på redovisning av vad besluten kan betyda för växthusgasutsläppen?
ip · H710391 · 2020-03-27 00:00:00 — Interpellation 2019/20:391 Bostadskris till följd av coronakrisen av Amineh Kakabaveh (-) till Statsrådet (MP) Det varslas och permitteras nu under coronapandemin. Många av dem som drabbas bor och lever i hyresbostäder. Många lönearbetande oavsett anställningsform blir utan inkomst, och ett stort antal av dem lever på marginalen och kommer att få problem med att betala hyran. Mest utsatta torde vara de som arbetar inom hotell-, restaurang- och turistbranschen och inom kultursektorn. har talat om en hotande ”masshemlöshet”. Det är naturligt att intresserar sig för och under krisen värnar om ett fungerande förhållande mellan bankerna och bostadsrättsinnehavarna/bankkunderna och därför rekommenderar bankerna att genomföra lättnader för dem som har en bostadsrätt genom att minska eller göra ett avbrott med amorteringarna då bostadsrättsinnehavaren drabbas av inkomstbortfall kopplat till coronaviruset. Bostadsministern har uppgivit att regeringen lyssnar till dessa rekommendationer. Däremot har han ännu inte sagt något om hyresgästernas situation, som sannolikt är besvärligare. Bostadsrättsinnehavarna har , till skillnad från hyresgästerna, åtnjutit stora skattelättnader. Något motsvarande har knappast hänt när det gäller hyresgästerna. Det bör här tilläggas att de som har en osäker ställning på arbetsmarknaden eller har låga inkomster oftare bor i hyresrätter än i bostadsrätter. Det finns ett stort antal åtgärder föreslagna av som bland annat handlar om inrättande av en statlig hyresfond med öronmärkta pengar till hyresgäster som inte kommer att kunna ha råd att betala hyran, höjning av och åtgärder för underlätta möjligheterna att få bostadsbidrag, ökade resurser till och kommunernas socialtjänster för att möta anstormningen av ansökningar om ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag/bostadstillägg med mera. Om den statliga myndigheten kan utfärda rekommendationer till bankerna om olika typer av lättnader torde regeringen kunna rekommendera fastighetsägare att vidta likartade åtgärder för hyresgästerna, såsom att nu under coronapandemin medge hyresrabatter/hyresfria månader, ha överseende med sena hyresinbetalningar och stoppa uppsägningar och vräkningar. Ovanstående är några förslag som har framfört för att underlätta situationen för vårt lands hyresgäster. Jag har räknat upp några av dem och menar att det i högsta grad är nödvändigt att beakta dem, eftersom många hyresgäster är de som har sämst förutsättningar att klara sin ekonomiska situation under den nu pågående krisen. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att underlätta situationen för vårt lands hyresgäster under den nu pågående pandemin? Avser regeringen att på allvar beakta förslag till lättnader under den nu pågående pandemin? Avser regeringen att rekommendera att följa de förslag till lättnader för hyresgästerna som har framfört?
ip · H710393 · 2020-04-06 00:00:00 — Interpellation 2019/20:393 Uteblivna utvisningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det kinesiska coronaviruset sveper över världen och lämnar sjukdom, död och ekonomisk kris efter sig. I skrivande stund kan ingen svensk ha lämnats oberörd av hur viruset påverkat vårt samhälle och vårt land. Alla har vi någon i vår närhet som tillhör en riskgrupp och som vi oroar oss över. Många har eller har haft bekanta som insjuknat och satts i karantän. Vårt sociala liv har begränsats, och för vissa var det länge sedan man såg sina arbetskollegor på annat sätt än över videosamtal. Vårdpersonal har inte tillgång till korrekt skyddsutrustning, och intensivvårdsplatserna är för få. De som arbetat hårt, gjort rätt för sig och sparat undan och investerat det de förmått har sannolikt fått se sina värdeökningar försvinna och mer därtill. Otaliga mängder arbetstagare har permitterats in i osäkerhet, och tiotusentals har varslats från sina jobb. Företagare i allmänhet och småföretagare i synnerhet oroas över huruvida regeringens bristfälliga stödåtgärder kommer att räcka för att de ska kunna hålla huvudet över vattnet under denna lågkonjunktursliknande översvämning. Som om inte alla dessa problem var nog så misslyckas regeringen nu med att utvisa utländska medborgare som inte har i vårt land att göra. , chef för gränspolisen i , sa till P4 att de stängda gränserna gör det mycket svårare att verkställa utvisningsbeslut. publicerade polisen på sin hemsida ett inlägg om att afghanska myndigheter valt att förhindra verkställandet av utvisningar med anledning av coronaviruset. Detta innebär i praktiken att personer som av olika skäl inte har rätt att vistas fritt i vårt land nu ändå kommer att få göra det. Polisen formulerade det på följande sätt: ”Om det, efter individuell bedömning, inte längre finns stöd i lagen kan detta medföra att klienter som är försvarstagna, kommer att släppas ur förvar.” Detta innebär i sin tur en ”överhängande risk att personer gömmer sig”, enligt gränspolischefen . Varje person som befinner sig illegalt i vårt land utgör en potentiell säkerhetsrisk, och uppgår antalet till tiotusentals. Det finns för mig två alternativ: Antingen utövar regeringen påtryckningar på och eventuellt andra stater utanför EU genom bilateral diplomati, indraget bistånd med mera. Eller så inför man en tillfällig lagstiftning som möjliggör en förvaring av dem det berör tills verkställande av utvisningsbeslutet kan ske. Givet situationen sett till flygrestriktioner och så vidare torde alternativ två vara mer lämpligt . Att däremot undvika dessa två alternativ och i stället tillåta personer som inte har i att göra att gå under jorden och utgöra en säkerhetsrisk för laglydiga svenska medborgare äro både ansvarslöst och direkt huvudlöst. Coronaviruset utgör en enorm prövning av det svenska samhället, låt oss inte nyttja det som ursäkt för att aktivt förvärra situationen och riskexponera svenskar ytterligare. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ämnar ministern och regeringen agera för att säkerställa att utvisningsdömda immigranter inte släpps fria i väntan på verkställande?
ip · H710394 · 2020-04-20 00:00:00 — Interpellation 2019/20:394 Äldreomsorgens beredskap för spridningen av covid-19 av (SD) till Socialminister (S) I jämförelse med våra nordiska grannländer sticker ut i antal smittade och avlidna i covid-19. Att viruset fortsätter sprida sig på våra äldreboenden är förödande för de gamla, som utgör en tredjedel av dödsfallen. Att det är sådana markanta skillnader mellan länderna och antal avlidna menar både och har sin förklaring i att registrerar antalet avlidna på ett annat sätt än våra grannländer. registrerar de smittade som avlidit på äldreboenden, vilket andra länder inte alltid gör, menar man. begränsades testningen av misstänkta fall i i ett tidigt skede, varför mörkertalet av egentligt antal dödsfall i covid-19 kan misstänkas vara större än redovisat. Bristen på fullgod skyddsutrustning har lett till skyddsstopp på ett (1) äldreboende, vilket innebar att de boende som smittats inte kunde vårdas. Det finns en stor risk att detta kan komma att ske på fler boenden, då personalen inte har möjlighet att skydda sig mot viruset och därför kan smittas och föra smittan vidare. Situationen riskerar att bli som i , där personalen till slut flydde sina arbeten och de äldre övergavs. har drabbats av ett stort antal dödsfall bland vårdpersonal som smittats av covid-19 på sin arbetsplats. som skyddsutrustning är en bristvara finns också stora problem för personal inom att ens ha möjlighet eller kunskap att hålla en fullgod handhygien mellan besöken. Äldre larmar om att de är rädda för att bli smittade då personalen som besöker dem inte har vare sig handskar eller handsprit. Risken för att smittan fortsätter breda ut sig under dessa förhållanden är stor. Antalet intensivvårdsplatser har fördubblats för att omställningen av vården fortskrider. Trots det är antalet intensivvårdsplatser fortfarande mycket begränsat. Jag vill med anledning av det ovan anförda fråga socialminister : Är det ministerns uppfattning att skillnaderna i antal avlidna i jämfört med våra nordiska grannländer beror på att vi har olika sätt att registrera dessa? Förs dialog med övriga länder om att börja registrera likvärdigt? Vilka åtgärder ämnar ministern och regeringen vidta för att stoppa spridningen av covid-19 på våra äldreboenden och säkerställa att de äldre får den vård de behöver? Anser ministern att utbildningsmaterialet om hygien är en tillräcklig åtgärd för att stoppa smittspridningen inom ? Har fler åtgärder förberetts? Uppfattar ministern att antal intensivvårdsplatser kommer att svara upp mot behovet som kommer att finnas när patienter sjuka i covid-19 behöver intensivvård?
ip · H710395 · 2020-04-27 00:00:00 — Interpellation 2019/20:395 Fiskestopp på av (KD) till Statsrådet (S) och därefter beläggs den skånska sydkusten upp till i höjd med med ett stopp på sillfiske. Fiskestoppet kritiseras för att det inte träffar det lekområde som avses. Den bifångst av torsk som sillfiskarna tar upp mäter i promille relativt den totala fångstmängden. Utöver den bristande träffsäkerheten måste också konstateras att ett stort antal arbetstillfällen berörs, både direkt för de fiskare som är sysselsatta med fisket och inom kringliggande beredningsindustri. De tre städer som berörs av fiskestoppet har alla var sitt isverk. Dessa står i tät symbios med fisket och kan inte överleva utan fisket. Inte heller kan fisket klara sig utan isverk. I kombination med de svårigheter som covid-19 innebär för regionens näringsliv innebär fiskestoppet ett svårt slag för bygden. Landsbygdsministern har arbetat med den här frågan och förde under jordbruks- och fiskerådet den 14–fram ståndpunkt om att lekstoppen för att skydda torsken inte oproportionerligt ska drabba det småskaliga kustnära fisket. I landsbygdsministerns svar till (M) 2019/20:552 samt 2019/20:637 tillstod ministern att hon för en löpande analys om ”huruvida något behöver göras för att mildra de negativa effekterna av den antagna förordningen för berörda yrkesfiskare, beredningsföretag och kustsamhällen.” Landsbygdsministern underströk också att den förordning som ligger till grund för fiskestoppet gäller och att motsvarande beslut kommer att föregås av ny förhandling i rådet. De tre kommunerna har i samarbete med fiskerinäringen i en skrivelse föreslagit ministern en rad åtgärder för att mildra effekterna av stoppet och öka kunskapen i frågeställningen. Man har till exempel föreslagit försöksfiske i regionen för att utröna effekterna samt videokameraövervakning och utökade kontroller kring förekomsten av bifångster. På så sätt ska man kunna presentera ett bredare kunskapsunderlag till förhandlingarna där de minimala bifångsterna verifieras. står vi i ett läge där den berörda regionen på mer än ett sätt upplever svåra utmaningar. Fiskestoppet ställer detta på sin spets. Jag vill därför fråga statsrådet : Har statsrådet tagit något initiativ till en analys för att utvärdera huruvida fiskestoppet oproportionerligt drabbat det berörda kustnära fisket? Vilka initiativ tänker statsrådet ta för att mildra effekterna av fiskestoppet för den berörda regionen? Hur kommer statsrådet att inom ramen för jordbruks- och fiskerådet arbeta för att lekstängningsperioder inte ska drabba regionen på samma sätt ?
ip · H710397 · 2020-05-11 00:00:00 — Interpellation 2019/20:397 Fiskestopp på av (KD) till Statsrådet (S) och därefter beläggs den skånska sydkusten upp till höjd med med ett stopp på sillfiske. Fiskestoppet kritiseras för att det inte träffar det lekområde som avses. Den bifångst av torsk som sillfiskarna tar upp mäter i promille relativt den totala fångstmängden. Utöver den bristande träffsäkerheten måste också konstateras att ett stort antal arbetstillfällen berörs, dels direkt för de fiskare som är sysselsatta med fisket, dels inom kringliggande beredningsindustri. De tre städer som berörs av fiskestoppet har alla var sitt isverk. Dessa står i tät symbios med fisket och kan inte överleva utan fisket. Inte heller kan fisket klara sig utan isverk. I kombination med de svårigheter som covid-19 innebär för regionens näringsliv innebär fiskestoppet ett svårt slag för bygden. Landsbygdsministern har arbetat med den här frågan och på jordbruks- och fiskerådet den 14–fört fram ståndpunkt om att lekstoppen för att skydda torsken inte oproportionerligt ska drabba det småskaliga kustnära fisket. I landsbygdsministerns svar till (M) 2019/20:552 samt 2019/20:637 tillstod ministern att hon för en löpande analys om ”huruvida något behöver göras för att mildra de negativa effekterna av den antagna förordningen för berörda yrkesfiskare, beredningsföretag och kustsamhällen”. Landsbygdsministern underströk också att den förordning som ligger till grund för fiskestoppet gäller och att motsvarande beslut kommer att föregås av ny förhandling i rådet. De tre kommunerna har i samarbete med fiskerinäringen i en skrivelse föreslagit ministern en rad åtgärder för att mildra effekterna av stoppet och öka kunskapen i frågeställningen. Man har till exempel föreslagit försöksfiske i regionen för att utröna samt videokameraövervakning och utökade kontroller kring förekomsten av bifångster för att på så vis kunna presentera ett bredare kunskapsunderlag till förhandlingarna där de minimala bifångsterna verifieras. står vi i ett läge där den berörda regionen på mer än ett sätt upplever svåra utmaningar. Fiskestoppet ställer detta på sin spets. Jag vill därför ställa följande frågor till statsrådet . Har ministern tagit något initiativ till en analys för att utvärdera huruvida fiskestoppet oproportionerligt drabbat det berörda kustnära fisket? Vilka initiativ tänker ministern ta för att mildra effekterna av fiskestoppet för den berörda regionen? Hur kommer ministern att arbeta, inom ramen för jordbruks- och fiskerådet, för att lekstängningsperioder inte ska drabba regionen på samma sätt ?
ip · H710398 · 2020-05-11 00:00:00 — Interpellation 2019/20:398 Stöd till regionala flygplatser av (SD) till Infrastrukturminister (S) Somrarna 2014 och 2018 rasade de största skogsbränderna i modern tid i . För att kunna släcka dessa bränder behövde omfattande insatser genomföras . Insatserna tog oerhörda resurser i anspråk och kostade mycket pengar. Utöver detta fick också ett stort antal familjer se den skog som generationer före dem förvaltat och arbetat i gå upp i rök. Erfarenheterna från skogsbränderna 2014 och 2018 är många. Bland annat blev det uppenbart att inte hade tillräcklig förmåga att släcka skogsbränder från luften. Möjligheten att bekämpa skogsbränder på detta sätt har dessbättre förstärkts genom MSB:s helikopteravtal med privata aktörer och genom att myndigheten slutit avtal med om skogsbrandsläckningsflyg. Framsteg som vi välkomnar även om detta borde skett . Det finns dock fortfarande ett problem. Ska man kunna nyttja flygande resurser vid skogsbränder krävs det tillgång till flygplatser. De större flygplatserna i , som och , drivs av staten medan de mindre drivs i regi. Att driva en flygplats kostar pengar vilket inte är något som kommunerna har överskott av . Läget är allvarligt då ett antal regionala flygplatser riskerar att gå omkull om inte ett förbättrat statligt stöd kommer till stånd. Under skogsbränderna blev behovet av de regionala flygplatserna extra tydligt då den lilla flygplatsen i blev själva centrum för de flygande släckinsatserna. stationerades sex stycken utländska brandsläckningsflygplan och ett stort antal helikoptrar där. Utan Svegs flygplats hade dessa insatser försvårats då transportsträckorna för flygplanen och helikoptrarna blivit avsevärt mycket längre. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att säkerställa att den funktion som de regionala flygplatserna fyller ur ett krigs- och krisberedskapsperspektiv bibehålls under och efter pågående kris?