ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H81066 · 2020-10-19 00:00:00 — Interpellation 2020/21:66 Nedskräpning och brottslighet vid bärplockarläger av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Återigen larmar myndigheterna i om omfattande problem med nedsmutsning och kvarlämnade fordon vid bärplockarläger. Till SR P4 säger företrädare för att det krävs bättre samordning mellan och kommunerna för att komma till rätta med problemet, att myndigheterna måste få rätt förutsättningar för att jobba med de här frågorna och att polisen måste få ett större mandat. Problemet är välkänt och återkommande år . Invånarna och markägarna blir såklart både störda av nedskräpningen och frustrerade över att frågan inte får en lösning som är långsiktigt hållbar och effektiv. Enligt allemansrätten har man möjlighet att slå läger i skogen och utan att man gör åverkan på markägarens mark, men uppenbarligen respekterar man inte dessa regler och det sker utan konsekvenser. Problemen i har pågått . Markägare känner sig mycket uppgivna över att samhället inte kan skydda dem från det som kan betraktas som rena övergrepp. För uppstår det stora kommunala kostnader när man ska sanera lägren. I ett av lägren man sanerar har man hittat inte mindre än 39 skrotbilar som dessutom är sönderslagna. I ett svar på en skriftlig fråga från mig angående hur situationen ska lösas så skriver migrations- och justitieminister att den uppföljning som har gjorts av gällande lagstiftning visar tydligt att det nya regelverket för avlägsnande av otillåtna bosättningar har fått genomslag i praktiken. Enligt svaret ser varken eller behov av ytterligare författningsändringar. Migrations- och justitieministerns svar står i direkt motsats till den verklighet som gäller i och . Till P4 säger den tekniska chefen i att år ökar nedskräpningen efter bärplockare på tillfälligt besök i länet, och han bekräftar att situationen i skogarna kring just nu är värre än vanligt. Han säger att det krävs bättre samordning via för att komma till rätta med problemet: ”Myndigheterna måste ha rätt förutsättningar för att jobba med de här frågorna och polisen måste ha ett större mandat.” En man boende utanför har blivit svårt misshandlad av bärplockare , vilket såväl lokala som nationella medier har rapporterat om. Markägare som påtalar för dem som befinner sig i lägren att de bryter mot allemansrätten känner sig ofta hotade och avstår därför från att vidta åtgärder. Det här är verkligheten i och den står i skarp kontrast till ministerns svar på min skriftliga fråga att det inte krävs några förändringar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att säkerställa att markägare inte får sin mark ockuperad av utländska bärplockare? På vilket sätt kan lagstiftningen förändras, och ser ministern behov av förändringar för att underlätta lagföring mot nedskräpning?
ip · H81070 · 2020-10-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:70 En renodling av polisens uppdrag av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) I polisen egen strategi under övergripande mål och verksamhetsidé står det klart och tydligt att polisen ska ägna sig åt att renodla det brottsbekämpande arbetet. Man har satt ett mål där man ska bedriva brottsbekämpning och uppklaring. har besiktning av skjutbanor gjorts runt om i landet. Flera har fått stänga. Under låg kontrollen av skjutbanor på skytterörelsen genom Statens skytteombud () men har sedan avvecklingen av organisationen legat på polisen. Tillsynen och samarbetet fungerade bra med SSO men sedan det övergick till polisen har det inneburit stora problem för skytteföreningarna. Vissa banor har tvingats stänga då polisen inte utför besiktningen . Andra har ålagts kostsamma åtgärder trots att de tidigare bedömts som säkra. Det är anmärkningsvärt att en bana som tidigare bedömts som säker helt plötsligt skulle behöva byggas om för för att säkerheten ska bibehållas. Det finns över 600 000 vapenägare i som jagar och utövar sportskytte i olika grenar. Jakt och sportskytte är djupt förankrade i det svenska samhället och en del av folkrörelserna. För många människor är jakten en livsstil och kan avgöra valet av bostadsort, och jägarna måste kunna sköta landets viltvård. Även det renodlade sportskyttet engagerar många och har en traditionell koppling till polisen, totalförsvaret och idrottsrörelsen. Detta ska värderas högt, inte nedvärderas genom inskränkningar. Skyttet är en viktig grund för totalförsvaret, både för upprätthållande av kompetens och för utveckling av densamma. Det är viktigt att förutsättningarna för Jakt- och sportskyttesverige utformas efter behovet. Inte minst för att uppmuntra utövandet eftersom det är oerhört viktigt för att det finns utifrån flera olika perspektiv. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att ansvaret för tillsyn av skjutbanor övergår till annan myndighet, som exempelvis en ny jakt- och viltvårdsmyndighet, och i väntan på en sådan etablering till länsstyrelserna eller kommunerna? Hur ämnar statsrådet verka för att underlätta polisens arbete med att uppfylla sitt mål med att renodla sitt uppdrag till att vara en brottsbekämpande myndighet?
ip · H81071 · 2020-10-20 00:00:00 — Interpellation 2020/21:71 Transportstyrelsens hantering av trafiktillstånd av (SD) till Infrastrukturminister (S) För att bedriva yrkesmässig trafik krävs tillstånd. Den myndighet som har att administrera dessa tillstånd är Transportstyrelsen. Att myndigheten snabbt och effektivt ska administrera handläggningen av dessa ärenden är en självklarhet. Därför är det ytterst förvånande att ett vanligt tillståndsärende för godstrafik tar hela att administrera. är eller närmare bestämt . Att myndigheten behöver så på sig för att administrera ett enkelt tillståndsförfarande är anmärkningsvärt. kan vi konstatera att Transportstyrelsen lägger både tid och kraft på att administrera redan befintliga tillstånd, där myndigheten avser att återkalla tillstånd på grund av den rådande coronapandemin. Coronaviruset har slagit till med full kraft mot och övriga världen. Verksamheter har gått i konkurs, besöksmål och gränser stängts. Människor ombeds att inte resa om det inte är absolut nödvändigt. I den här situationen har givetvis bussbolag och i viss mån även åkerier tvingats att ställa av fordon i väntan på en återgång till en mer normal verksamhet. I den här situationen kan enskilda näringsidkare inte göra mycket annat än att i möjligaste mån dra ned på sina kostnader för att klara ”övervintringen”. Inom transportsektorn är det naturligt att ställa av fordon i väntan på att kunna återstarta verksamheten. Då inträffar det märkliga att Transportstyrelsen avser att dra in trafiktillståndet. Inte på grund av misskötsel eller ekonomiska problem, utan för att fordonen är avställda. Orsaken till avställningen är välkänd, men av någon anledning tar inte Transportstyrelsen hänsyn till rådande situation utan lämnar ett beslut om att tidsfristen upphör ett givet datum. Transportstyrelsens hantering av trafiktillstånd har föranlett en fråga till EU då Transportstyrelsen som skäl till sina beslut har angett att det är som ligger till grund. Svaret från EU var ganska långt, och jag väljer att citera en bärande mening i slutet av svaret: ”Vi anser att pandemin, som har orsakat en nedgång eller i vissa fall till och med ett tillfälligt avbrott i vägtransportföretagens verksamhet, vederbörligen bör beaktas av de nationella myndigheterna när de bedömer om ett företag uppfyller de krav som ställs för att få behålla sitt tillstånd.” Det är uppenbart att det finns en betydande förbättringspotential i myndighetens arbetsmetoder, där onödig administration med fördel kan rationaliseras bort till förmån för effektivare handläggning av viktigare ärenden. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förenkla och effektivisera Transportstyrelsens handläggning av trafiktillstånd för yrkesmässig trafik? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att möjliggöra övervintring för de företag som drabbats av pandemins effekter, utan att dessa ska hotas med indragna tillstånd?
ip · H81072 · 2020-10-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:72 Stöd till näringslivet av (M) till Näringsminister (S) Det har tjänat vårt land väl att ha stabila elleveranser , dygnet runt, till konkurrenskraftiga priser. Därför är upplevelsen skrämmande av att läget i är sådant att vi tar steg tillbaka i utvecklingen. När företag får besked om att de inte kan utöka sin verksamhet, att de inte kan köra sina maskiner och att etableringar uteblir på grund av att alla inte kan få tillgång till uppkoppling på elnätet, då är det kris. Detta kostar i förlorade värden för näringslivet, sysselsättning och samhällsutveckling. Sedan den lokalt producerade effekten togs ur drift och överföringskabeln inte kommit på plats, som tillväxten ökar och reservmarginalerna blir alltmer ansträngda, skapar detta ett eftersatt problem för tillväxt i och därmed landet. har elkriserna avlöst varandra i ett alltmer ansträngt läge där framför allt har drabbats extra hårt. Grundproblemet med överskottet av el som produceras i norra och som inte kommer de södra delarna till del ger bristande kapacitet i nätet och högre priser för kunderna. Regeringens oförmåga att agera på de problem som varit synliga har därför gjort att företag i antingen har avbrutit eller inte ens övervägt investeringar. Även offentliga investeringar i både infrastruktur och bostäder har tvingats vänta eller övervägas om de ens kan genomföras. pågår en utbyggnad för att möta behoven i omställningen till ett långsiktigt hållbart samhälle som kräver elkapacitet som inte räcker till. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avserministern att vidta för att i den uppkomna situationen stödja näringslivet ochtillväxten i ?
ip · H81073 · 2020-10-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:73 Beskattningen av företag av (M) till Finansminister (S) Regeringen har bedrivit en ekonomisk politik som har försvårat för företagande och tillväxt. Skatterna har ökat kraftigt, regleringarna har ökat och reformerna har uteblivit. Företagsklimatet har försämrats och statens utgifter för bidrag och transfereringar har höjts. Det är företag som växer och anställer som lägger grunden för vår framtida välfärd. Därför måste de få bättre förutsättningar att lyckas. Regeringen ska tillsammans med stödpartierna nu ta fram en skattereform. Vad denna skattereform ska innehålla och vilka mer exakta problem den ska lösa är fortfarande i stor utsträckning höljt i dunkel. Hot om höjda skatter på företagande har dock redan kommit från finansministern. har problem med låg tillväxt, det är är ett grundläggande problem med att det inte lönar sig tillräckligt att jobba och människor upplever att de inte får valuta för sina skattepengar givet de höga skatter man betalar. Regeringen har inte på något sätt aviserat hur den ekonomiska politik man driver och avser att driva kommer att lösa största problem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur avser ministern rent konkret att verka för att beskattningen av företag ska bli mer gynnsam , något som tydligt har utlovats i januariöverenskommelsen? Vilken sorts skatteförändringar i den kommande skattereformen som ministern ska genomdriva kommer att stärka konkurrenskraft och öka antalet arbetade timmar, något som tydligt har utlovats i januariöverenskommelsen?
ip · H81074 · 2020-10-21 00:00:00 — Interpellation 2020/21:74 Undantag för förmånsbeskattning av transport till och från arbetet av (M) till Finansminister (S) Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga till finansminister angående när hon avser att återkomma till med förslag på hur vårdanställda kan undantas från förmånsbeskattning för transporter till och från arbetet. Trots att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att möjligt återkomma med detta har något sådant förslag ännu inte lagts på bord. hänvisar i sitt svar på min skriftliga fråga till att tillkännagivandet fortfarande analyseras hos . De som sliter i vården just nu förtjänar mer än att vänta på att en sådan analys ska bli klar. kämpar läkare, sjuksköterskor och alla andra som arbetar på våra sjukhus med sin egen hälsa som insats för att vi ska ta oss ur den här pandemin. De behöver få bättre villkor och rätt förutsättningar för att kunna ta sig till och från jobbet på ett säkert sätt. Det finns många som vill hjälpa till i den situation som råder. Det är initiativ vi ska uppmuntra och skapa förutsättningar för. De nuvarande reglerna kring förmånsbeskattning och det arbete det medför att hantera den står i vägen för flera av dessa initiativ. Detta hindrar företag som till exempel vill tillhandahålla bilar till dem inom sjukvården som vårdar covid-19-patienter från att hjälpa till. skulle en sjuksköterska behöva betala för att nyttja en sådan tjänst. Det är inte rimligt. Beslutet om tillfälligt slopad förmånsbeskattning för parkering och gåvor till anställda skulle även kunna kompletteras med andra åtgärder, exempelvis så att det är möjligt för vårdpersonal att nyttja bilpooler eller andra tjänster som underlättar deras möjligheter att ta sig till och från jobbet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: När avser finansministern att återkomma med förslag på hur vårdanställda kan undantas förmånsbeskattning för transporter till och från arbetet?
ip · H81075 · 2020-10-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:75 Brott inom yrkestrafiken av (SD) till Statsrådet (S) För någon vecka sedan var en delegation från ute på studiebesök hos trafikpolisen. Besöket genomfördes vid kontrollplats Långeberga utanför . Under besöket rapporterades flera förseelser eller grövre trafikbrott, till exempel bristfällig lastsäkring, otillåtet cabotage, för långt ekipage, fordonsbrister och hastighetsöverträdelser. Ett utländskt lastbilsekipage stoppades och föraren blåste positivt i sållningsprovet. kunde polisen konstatera att föraren hade en alkoholkoncentration på . Delegationen från fick således se den verklighet som så varit uppe i debatten. Under samma vecka kan vi summera ytterligare insatser från trafikpolisen i . Ytterligare 10 otillåtna cabotageärenden kan läggas till de tidigare fallen. Polisen stoppade även en polskregistrerad lätt lastbil som var lastad långt över vad fordonet är konstruerat för. Överlasten var inte i just detta fall. Bara har polisen i rapporterat ett hundratal överlastade lätta lastbilar. som besökte trafikpolisen i stoppade trafikpolisen i ännu ett fordon med manipulerad färdskrivare. Fordonet, som var registrerat i , hade en färdskrivare som kunde manipuleras i själva mjukvaran. Färdskrivaren är tagen i beslag och har skickats till tillverkaren för analys. Trafikpolisen i , tillsammans med trafikpolisen i , har mycket hög kompetens i jakten på manipulerade färdskrivare och de är framgångsrika i sitt enträgna arbete. Med utgångspunkt på deras ”träffbild” kan man konstatera att fusket med manipulerade färdskrivare är omfattande, eller för att citera en av poliserna: ”Det är som att fiska i ett akvarium!” Det omfattande fusket gällande den yrkesmässiga trafiken är ett hot mot det seriösa företagandet inom transportnäringen, och det innebär också att trafiksäkerheten sätts på undantag. Regeringen har tillsatt en utredning som ska presenteras där fokus ligger på den framtida kontrollverksamheten. Utredningen är naturligtvis bra och välkommen, men det pågår ett omfattande fusk här och . Ett fusk som utsätter andra trafikanter för fara och snedvrider konkurrensen. Utredningen ska presenteras , vilket ligger hela bort. Oavsett vad utredningen kommer fram till måste kraftfulla insatser för att stävja fusket sättas in . Situationen är allvarlig och manipulation av fordonens färdskrivare är ett allvarligt brott som ska stävjas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge polisen ökade resurser för att komma åt problemet med manipulerade färdskrivare, otillåtet cabotage och andra allvarliga brott inom yrkestrafiken?
ip · H81076 · 2020-10-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:76 Ett svenskt klimatåtagande till UNFCCC av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) I linje med överenskommelse i klimatförhandlingarna ska parterna till klimatkonventionen, UNFCCC, lämna in sina åtaganden, så kallade NDC (Nationally Determined Contributions), till hur man avser att leva upp till . EU har tagit fasta på detta och uppmanat alla parter att lämna in klimatåtaganden . I slutsatserna för den 15–riktade EU följande uppmaning till alla parter till UNFCCC: ”kommer att återkomma till frågan vid sitt möte , i syfte att enas om ett nytt utsläppsminskningsmål och lämna in EU:s uppdaterade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC . uppmanar alla övriga parter att också lämna in ett uppdaterat nationellt fastställt bidrag.” Trots detta har jag nåtts av uppgiften att den inte avser att lämna in något eget klimatåtagande till FN, utan endast luta sig mot EU:s gemensamma. Det senaste EU-klimatbidraget bestod av fyra A4-sidor med mycket allmänna formuleringar, och det mesta talar för att det som kommer att lämnas in inte blir särskilt mycket bättre. Det innebär att den svenska positionen till de fortsatta klimatförhandlingarna kommer att bli exakt samma som EU:s. är medlem i FN och part till UNFCCC, och det finns inget som hindrar att presentera ett eget klimatbidrag med egna klimatmålsättningar som kompletterar och går utöver EU:s. Snarare tvärtom: om vi vill ha höga ambitioner i klimatpolitiken borde det inte räcka att bara följa strömmen i EU. Som bekant är EU:s klimatåtagande långt ifrån tillräckligt för att EU-länderna ska ta sitt historiska ansvar för den industrialiserade världens utsläpp. Att endast verka för minskade utsläpp med föreslagna till 2030 räcker inte. Dessutom kommer EU:s klimatbidrag sannolikt inte att säga något om hur man tänker bidra med lösningar på frågor som klimatanpassning, kapacitetsbyggande, överföring av teknik och klimatfinansiering. Detta är frågor som utvecklingsländerna ständigt lyfter till de industrialiserade länderna och vill ha lösningar på. måste driva på för en ambitiösare klimatpolitik inom alla tänkbara sammanhang, både i EU och inom FN. En självklar position för borde därför vara att komplettera EU:s NDC med åtgärder utöver det som EU lyckats ena sig om. Större utsläppsminskningar på hemmaplan, tekniköverföring, klimatfinansiering, kapacitetsbyggande och anpassning skulle kunna vara några av de frågor som borde kunna ta upp i ett eget klimatåtagande till . Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att verka för att ska lämna in ett eget klimatåtagande (NDC) till UNFCCC som kompletterar och går utöver EU:s klimatåtagande?
ip · H81077 · 2020-10-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:77 Skattepolitik för ökad tillväxt av (M) till Finansminister (S) Krisens slag mot belyser våra brister. Historien lär oss dock att länder som genomgår kriser men som ställer om ekonomin genom innovationer och strukturförändringar har fått stora ekonomiska fördelar. Möjligheten ligger framför oss att sjösätta reformer som vi vet att behöver för högre tillväxt och full sysselsättning. Redan före krisen hade bland EU:s lägsta tillväxt. mer än någonsin hade landet behövt politiskt ledarskap och handlingskraft. behöver bättre villkor för företagande och entreprenörskap – mer tillväxt och investeringar. Det finns goda förutsättningar för att på allvar ändra det dödläge svensk ekonomi hamnat i , när tillväxten per capita blivit lägst i hela EU. Men det kräver reformer och politisk vilja. Regeringens budgetförslag innehåller reformer om över 100 miljarder, men ändå saknas de mest angelägna åtgärderna för långsiktigt stärkt tillväxt och åtgärder som på allvar stärker företagsamhet och knäcker arbetslösheten. budgetförslag omfattar permanent sänkt bolagsskatt, i stället för det tillfälliga, ettåriga, retroaktiva avdrag som regeringen föreslår i budgeten. Enligt innebär en lägre effektiv bolagsskatt både ökade utländska etableringar i och inhemska investeringar. Utöver detta är sänkt skatt på arbete, bidragsreformer och en mer balanserad a-kassa viktiga åtgärder som bidrar till fler jobb och starkare ekonomisk återhämtning. Finansministern hävdade i en intervju i att skattelättnader på jobb och företagande är ”tönterier” när det kommer till att öka sammanhållningen. Hur ska vi öka sammanhållningen om det inte ska bygga på att människor kommer i arbete? Hur kan det vara ”tönterier” att skapa jobb? är svaret skyldig. Mina frågor till finansminister : Genom vilka konkreta åtgärder kommer ministern, bland annat genom skattepolitiken, att säkra att inte fortsatt riskerar att hamna bland länderna med lägst tillväxt i Europeiska unionen, utan i stället strävar mot en högre tillväxttakt? Vad avser ministern att göra för att förhindra att skattebördan på svenska företag ökar ?
ip · H81078 · 2020-10-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:78 Åtgärder på skatteområdet av Boriana (M) till Finansminister (S) Kemikalieskatten infördes med syftet att minska förekomsten av farliga kemiska ämnen i människors hemmiljö samt uppmuntra företagen att använda mer miljö- och hälsovänliga alternativ. utkom och Kemikalieinspektionens utvärderingsrapport, gjord på uppdrag av regeringen. Rapporten visar att skatten är verkningslös och att det inte går att påvisa att klor, brom och fosfor i flamskyddsmedel i vit- och elektronikvaror har minskat som en följd av skatten. Vidare fastställs det att skatten inte heller är kostnadseffektiv, då dess utformning inte gör att marginalkostnaden för att uppnå en viss hälsoeffekt är lika för alla aktörer. Av rapporten går att utläsa att kostnaderna för skatten har lagts på konsumenterna i form av högre pris på produkterna de köper. Vidare upplevs den administrativa bördan som betungande av många av företagen. Det beror inte minst på att rapporteringen innehåller ett stort inslag av processer, men också på att det sker ständiga förändringar av regelverket. infördes skatten på plastkassar, och regeringen beräknade intäkten till statskassan till nästan . Men har man sammanlagt endast fått in , vilket är väsentligt mindre än beräknat. Eftersom försäljningen av plastkassar har minskat medan försäljningen av soppåsar i plast har ökat är det sannolikt att konsumenterna har ersatt en miljövänlig produkt med en som är sämre för miljön. Detta är bara två exempel på skadliga skatter. I budgeten har regeringen aviserat en skatt på kläder och skor. Detta trots att remissinstanserna är mycket kritiska, framför allt för att även kläder och skor som är fria från skadliga kemikalier kommer att beskattas. Kläder och skor som säljs secondhand är inte heller undantagna. Därför vill jag fråga finansminister : Är det ministerns uppfattning att de konsekvensanalyser som har gjorts före exempelvis införandet av kemikalieskatten och plastpåseskatten varit tillräckliga givet de negativa effekter vi nu vet att skatterna fört med sig? Varför väljer ministern att införa klädskatten, som remissinstanser har förkastat så pass tydligt och som medför så tydligt skadliga konsekvenser? Gör ministern analysen att svenska företags verksamhet underlättas eller försvåras av exempelvis kemikalieskatten, plastpåseskatten och den nya skatten på kläder och skor?