ip · H710276 · 2020-01-22 00:00:00 — Interpellation 2019/20:276 Apotekens roll för en nära och hälsofrämjande vård av (C) till Socialminister (S) Att upprätthålla en god tillgänglighet är en av vårdens viktigaste uppgifter. En bristande tillgänglighet har kunnat länkas till förlängt lidande för patienter och lägre förtroende för vården bland befolkningen. Den svenska sjukvården har det erfarit en kraftig ökning i vårdköer. Bristen på en nära och tillgänglig vård skapar få möjligheter för preventiva och hälsofrämjande åtgärder, vilket koncentrerar vårdsökande till sjukhusvården och förlänger vårdköerna. SKR:s ekonomirapport drar också slutsatsen att välfärdssektorn står inför en period av mycket stora krav på omställning. SKR:s egna beräkningar har visat att ytterligare statsbidrag och höjda skatter enbart kan lösa en mindre del av det förväntade finansieringsgapet i välfärdssektorn. kommer mer än hälften av åtgärderna, hela 20 miljarder, att behöva vara andra än skattehöjningar för att kvaliteten i välfärden ska kunna bibehållas. I av stora krav på omställning kan innovationer och nya hälsofrämjande koncept vara en del av lösningen. På apoteksmarknaden finns ett antal aktörer som genom samverkan med vårdgivare kan erbjuda vårdtjänster i anslutning till öppenvårdsapotek. Apoteken ser genom dessa nya samarbeten möjlighet att utveckla tekniska tjänster och integrerade vårdkoncept som kan främja folkhälsans och hälso- och sjukvårdens utveckling. I dessa samarbetsformer stärks även kunskapsutbytet mellan farmaceuter och sjuksköterskor, vilket ger en ökad kvalitet, följsamhet och patientsäkerhet vidläkemedelsordination och uppföljning. Dessa initiativ har därutöver en unik möjlighet att avlasta den offentliga vården och öka personcentreringen kring den enskilda patienten. Men verkar denna önskvärda utveckling vara hotad av regeringens iver att inskränka äganderätten på apoteksmarknaden. presenterade , på uppdrag av regeringen, en översyn av begränsningar för att få tillstånd att bedriva öppenvårdsapotek. Som ett resultat av översynen föreslår att vårdgivare inte ska kunna beviljas tillstånd att driva öppenvårdsapotek samt att öppenvårdsapotek inte ska ha möjlighet att ha ett ägande som möjliggör ett bestämmande inflytande i en vårdgivare. Anledningen till förslaget uppger framför allt vara möjliga risker kopplat till överförskrivning av läkemedel samt risk för onödigt vårdutnyttjande. I Sveriges Apoteksförenings branschrapport framgår det dock att den marginal som öppenvårdsapoteken får vid hanteringen av förskrivna läkemedel inte täcker apotekens kostnader för receptaffären, vilket talar emot att öppenvårdsapotek skulle ha incitament att genom ett ägande i en vårdgivare påverka förskrivningen av läkemedel. Tvärtom tyder detta på att apoteken har tydliga incitament att hänvisa patienten till lägsta möjliga vårdnivå för patientens vårdbehov. När branschen studeras finner man inte heller fog för att ett onödigt vårdutnyttjande skulle ha vuxitt fram som följd av utvecklingen på apoteksmarknaden. Inget i det underlag som samlat in har pekat på brister, missförhållanden eller erfarenheter där professionens integritet försakats. Regeringen verkar således vara upptagen med att försöka lösa ett problem som i själva verket inte finns. För att ett infört förbud ska vara förenligt med måste regeringen dessutom kunna framföra övertygad bevisning för att den åtgärd som föreslås är välunderbyggd samt motiverad av ett tvingande allmänintresse och att införandet av ett sådant förbud är proportionerligt mot det problem det försöker lösa. Mot bakgrund av de tydliga krav som ställer på lagstiftaren framstår det som förs fram i som en svag grund för en långtgående lagförändring. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer regeringen att bygga en ny lagändring på de svagt underbyggda argument som lyfts i ? Kommer regeringen att bygga en ny lagändring på lagförslag trots att det riskerar att hämma utvecklingen av nya vårdtjänster och tillgängliga helhetslösningar för patienter? Kommer regeringen att bygga en ny lagändring av föreslagen karaktär, som grundas på en översyn utan övertygande bevisning, empiriskt material eller proportionalitetsbedömning, trots att den kan komma att stå i strid med ?