ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H81079 · 2020-10-22 00:00:00 — Interpellation 2020/21:79 Utökade taxikontroller av (SD) till Statsrådet (S) I ett inslag i Nyheterna i TV4 kunde vi ta del av en skrämmande granskning som redaktionen gjort. Många taxiförare, företrädesvis män, är återfallsförbrytare. Enligt reportaget döms taxiförare dubbelt så ofta som män i allmänhet för brott som våldtäkt och sexköp. Polismannen i reportaget kopplar detta förhållande till olika plattformsföretag som Uber och där det uppenbarligen brister i kontrollen av förarnas vandel. De seriösa taxibolagen dras ned i denna svarta redovisning av taxibranschen som drabbar företag och förare som inte på något sätt kan lastas för den här typen av brott. En fungerande kontroll av taxi skulle utan tvekan minska möjligheten för dömda brottslingar att köra taxi. Det är i det närmaste obegripligt att regeringen inte har satt ned foten i denna grumliga verksamhet . Det är inte okänt att individer med ont uppsåt gett sig in i taxibranschen. har tillskrivit statsrådet och efterlyst åtgärder för att komma åt den svarta taxiverksamheten, men inget händer. har medier återigen satt ljuset på det problem som den seriösa taxiverksamheten påtalat . Att resa med taxi ska vara ett tryggt alternativ att nå sitt resmål. Nyheterna i TV4 visar med all önskvärd tydlighet att så inte är fallet. Frågan handlar ytterst om vilken sorts taxinäring samhället vill ha och förtjänar när krisen är över. som den seriösa delen av taxinäringen är hårt drabbad ekonomiskt av coronapandemin tycks den ljusskygga delen glida under myndigheternas radar och ta marknadsandelar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge polisen uppdraget att utöka taxikontrollerna, exempelvis genom regleringsbrevet?
ip · H81080 · 2020-10-23 00:00:00 — Interpellation 2020/21:80 Könssegregerad medborgardialog i av (SD) till Statsrådet (MP) skrev ett avtal med ett privat företag om att genomföra det man kallar en medborgardialog i ett visst bostadsområde. Projektet har blivit uppmärksammat, bland annat eftersom kommunen valde att genomföra mötet under strikt könsegregering, alltså att män och kvinnor inte fick vara på samma plats . Detta med hänvisning till att många av personerna som bor i området har bakgrund i . Förutom att detta strider mot regeringens egna mål om jämställdhet, varav ett är att kvinnor och män måste kunna delta på samma villkor i fråga om informella beslutsvägar, förfelar det syftet med Delmos uppdrag, nämligen att motverka segregering. Jag vill därför fråga statsrådet följande: Kommer statsrådet att agera för att striktare villkor ska gälla för utbetalning av statsbidrag enligt förordningen (2018:118) om statsbidrag till kommuner och regioner för att minska och motverka segregation? Hur ser statsrådet på risken för att statsbidrag betalas på ett sätt som kan antas bekräfta och förstärka normer och föreställningar baserade på heder, och vidtar statsrådet några åtgärder för att detta inte ska kunna ske? Kommer statsrådet att agera för att Delmos alltid ska kräva tillbaka statsbidrag i de fall där dessa finansierar projekt som visar sig uppenbart strida mot syftet med bidraget?
ip · H81081 · 2020-10-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:81 Åtgärder för resekonsumenter av (SD) till Statsrådet (S) Resebranschen är under enorma påfrestningar på grund av effekterna av coronapandemin och uppskattas vara den mest drabbade av alla branscher. Konsumenter, företag och anställda har drabbats. En stor andel anställda har blivit permitterade eller uppsagda, och många av företagen har satts i rekonstruktion eller gått i konkurs. UD avrådde från alla icke nödvändiga resor . Avrådan gäller fortfarande för resor till vissa länder. Detta har medfört att många resebolag har tappat i omsättning, och branschen ser det som ett näringsförbud. Det ställer även till stora problem för konsumenterna. Enligt flygpassagerarförordningen och paketreselagen har konsumenter alltid rätt till återbetalning av biljettpriset inom 7–om flyget eller paketresan blir inställd, oavsett anledning. Problemet är att resebolagen inte kan leva upp till detta. Resultatet blir att konsumenterna kan förlora sina pengar, att reseföretag blir insolventa och att en konkurs blir aktuell. Resebranschen har fastnat i ett moment 22 där man antingen kan välja att bryta mot lagen eller att relativt snabbt gå i konkurs, med följden att konsumenternas rätt till återbetalning går förlorad. Det uppdrag som gavs till Kammarkollegiet att informera om på vilka villkor vouchrar och liknande värdebevis kan omfattas av resegarantin redovisades . Som väntat anser Kammarkollegiet att lagen gäller och att konsumenter som vill ha återbetalning också ska få det. Detta uppdrag hade därför ingen effekt alls för konsumenter eller utsatta företag. De allmänna stöd som regeringen infört har förvisso varit bra, och korttidspermitteringarna är vitala för just resebranschen. Det räcker dock inte eftersom företagen också har en skyldighet att återbetala redan bokade resor utan att själva få tillbaka pengarna. Flera andra branscher har fått direktstöd trots att de inte haft samma lagkrav på sig att återbetala konsumenter. När väckte ett initiativ i civilutskottet röstades detta ned med argumentet att regeringen redan jobbade med frågan. har gått , och problemen har varit kända i över . Av den anledningen tog därför ytterligare ett initiativ. Även detta röstades ned i utskottet, med samma motivering som tidigare från regeringspartiernas företrädare. Det här är ett reellt och akut problem, och det går inte att förhala lösningarna längre. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser regeringen att göra för att komma till rätta med problemen för konsumenter gällande inställda resor i coronapandemins spår? Tänker regeringen verka för att anpassa paketresedirektivet och se till att reformera resegarantilagen så att de anpassas till situationer som den pandemi vi nu upplever? Hur ser det arbete ut som regeringen, enligt regeringspartiernas företrädare, arbetar med? När lägger regeringenfram åtgärder för att lösa situationen med inställda resor?
ip · H81082 · 2020-10-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:82 Miljömålen och infrastrukturplaneringen av (V) till Infrastrukturminister (S) En publicerad rapport från forskningsprojektet som tagits fram av IVL , och visar att klimatmål inte får tillräckligt genomslag i infrastrukturplaneringen. Rapporten i transportplaneringen visar på allvarliga brister i nuvarande planering. I rapporten föreslås att i sin planering tydligare ska ta utgångspunkt i klimatmålet för transportsektorn och aktivt styra investeringar mot åtgärder som bidrar till en omställning av transportsystemet på både kort och lång sikt. Regeringen bör ge i uppdrag att som komplement till dagens basprognoser utveckla målorienterade prognoser, där man utgår från att transportplaneringen styrs mot ett mer transporteffektivt samhälle. Detta är kritik som är i linje med vad tidigare uppmärksammat regeringen på och där vi föreslagit åtgärder och satsningar. Man konstaterar att vägutbyggnader som genererar ny trafik går emot flera viktiga miljömål och att det inte är i linje med miljömålen att spendera miljardbelopp på vägobjekt som dels leder i motsatt riktning i förhållande till miljömålen, dels innebär att stora ekonomiska resurser tas i anspråk som behövs för att ställa om till ett hållbart transportsystem. Rapporten föreslår därför att regeringen ska ge i uppdrag att utveckla metodik och samverkansformer där man i samråd med regioner och kommuner kan identifiera tidigare beslutade objekt som inte uppfyller dagens krav. Man behöver utveckla modeller för att göra det möjligt att riva upp och ompröva gamla beslut om den typen av objekt utan att rasera tilliten mellan parterna. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta initiativ i enlighet med rapportens förslag för att riva upp och ompröva infrastrukturobjekt som inte är förenliga med våra miljömål?
ip · H81083 · 2020-10-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:83 och synen på historien av (L) till Utrikesminister (S) är en rysk historiker som vigt sitt liv åt att blottlägga Stalinterrorn. Det har han bland annat gjort genom att gå igenom arkiven från KGB (under den tiden det var möjligt att göra det), samt undersöka och avslöja bödlarna från NKVD (föregångaren till KGB och dagens FSB), som bar det omedelbara ansvaret för tiotusentals, kanske hundratusentals, människors död i . Det är samma område i som Dmitrijev primärt har verkat i. Dmitrijev var ordförande i den lokala och har nära samarbetat med Memorial i bland annat . En organisation som varit instrumentell i arbetet med att göra upp med den ryska historiebilden av Stalinterrorn. har varit föremål för trakasserier och förföljelser från den ryska säkerhetstjänsten och i förlängningen den ryska regimen. I flera omgångar har åtal väckts med fabricerade misstankar. I används historien som ett verktyg för den sittande regimen. Målet är inte att återge historiska skildringar så korrekt som möjligt utan att omformulera historien utifrån de maktambitioner som den nuvarande regimen har. Under nästan ett helt årtionde genomsyrades historieforskningen av omfattande sanningssökande som till och med uppmuntrades av makten. efter maktövertagande förändrades detta radikalt. Ambitionen har i stället kommit att bli en rehabilitering av Stalinåren, där regimen i stället framhäver hur bland annat under hans ledning besegrade nazismen under . dömdes till fängelse. skrev 25 författare och historiker ett upprop i Kultur med rubriken ”får inte tiga om rättsövergreppet mot ”. I samma upprop skriver undertecknarna att som demokratiskt land måste verka för Dmitrijevs frigivning. Min fråga till utrikesminister är därför: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att sätta ljus på fallet Dmitrijev och kräva hans frigivning, och hur avser ministern och regeringen att arbeta inom internationella institutioner?
ip · H81084 · 2020-10-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:84 Tidsgränser för häktning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Ungdomsbrottsligheten blir grövre och grövre. anmäldes 9 258 fall där en person var misstänkt för våldsbrott. En skrämmande utveckling! Enligt polisen rekryteras 10–12-åringar till kriminella gäng. Socialtjänster i olika kommuner informerar om att 9–10-åringar dras in i gängkriminalitet. Detta även i små kommuner, såsom , , med flera. I ökar tvångsrekrytering till gäng. Bestraffningar och social kontroll är vanligt. Man kan till exempel bli portad från sin egen gata. Just nu behandlas lagförslag i justitieutskottet gällande tidsgränser för häktning. Regeringen har föreslagit högst för vuxna och högst för unga . Vi moderater anser att det inte ska bli några fasta tidsgränser alls för häktning. Det är grundläggande att rättsväsendet ges tillräckliga förutsättningar att kunna jobba effektivt med inriktningen att ingen ska hållas häktad än nödvändigt. Fasta häktningstider ökar risken för att svårutredda och gränsöverskridande utredningar inte hinner utredas innan den häktade blir frisläppt och därmed kan förstöra utredningen genom att påverka målsägande, vittnen med mera. Det innebär att i många fall läggs brottsutredningen ned och att brottsoffer inte får någon upprättelse. har dock föreslagit att det i stället ska bli för vuxna. Det innebär att skillnaden på längsta häktningstid blir mellan vuxna och unga . Detta kan medföra en ökad risk för att unga i ännu större omfattningen tvingas till att begå allvarliga brott för gängens räkning. I flera remissvar till förslaget gällande tidsgränser för häktning tas denna ökade risk upp. Kriminalvården, JO, , och påpekar den ökade risken. Detta är mycket allvarligt. Samhället ska komma med förslag som minskar risken för att unga hamnar i kriminalitet. Med detta förslag ökar risken i stället. Med anledning av detta önskar jag fråga justitie- och migrationsminister : Ser ministern några risker för att begränsningarna och skillnaderna mellan häktningstider ger ett visst ökat incitament för äldre kriminella att utnyttja personer som är till att begå brott? Om svaret är ja, vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att detta inte ska ske?
ip · H81085 · 2020-10-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:85 deltagande i WHO av Boriana (M) till Utrikesminister (S) , , hade observatörsstatus i () beslutande organ World Health Assembly (WHA). har inte varit inbjuden till WHA:s möten, trots erkänd kompetens inom hälso- och sjukvårdsområdet. har covid-19-pandemin utgjort, och utgör fortfarande, ett allvarligt hot mot världshälsan. var först utanför gränser med att få ett fall av covid-19, vilket meddelades till WHO via International Health Relations (IHR) kanaler. Än , , har WHO inte inkluderat i IRH:s intranät eller förmedlat uppgifter om situation till berörda länder, vilket är mycket märkligt med tanke på organisationens uppgift att värna den globala hälsan. WHO:s uttalanden att taiwanesiska experter är involverade i alla konsultationer och nätverk stämmer inte. WHO har inte inbjudit att delta i som äger rum den 9–. Det torde vara en stor förlust för alla inblandade eftersom har varit mycket framgångsrikt i bekämpningen av covid-19. Trots den geografiska närheten till smittans epicentrum, , har endast 513 människor blivit smittade och 7 avlidit i , som har en befolkning på 23,5 miljoner invånare. Flera ministrar i demokratiska länder som , , , och har uttryckt sitt stöd för deltagande i WHA. I svar på skriftliga frågor från riksdagsledamöter har den sagt sig vara positiv till en inkludering av i och mekanismer. Därför är det nu dags att ta steget från ord till handling. Jag vill med anledning av ovanstående fråga utrikesminister : Avser ministern att verka för fullvärdiga deltagande i WHO och andra underorgan till FN? Om svaret är ja, vilka konkreta steg kommer ministern att ta?
ip · H81087 · 2020-10-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:87 Remitteringen av utredningen om en långsiktigt hållbar migrationspolitik av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I regeringens egen promemoria Svara på remiss – hur och varför – Om remisser av betänkanden från står det att ”regeringsärendena måste bli allsidigt belysta”. Regeringen har skickat ut förslaget till ny migrationspolitik, En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54), på remiss. Totalt sett har förslaget remitterats till 93 olika instanser. Av dessa är inte mindre än 12 stycken organisationer som bedriver politiska kampanjer för att i princip öppna gränser. Av de 93 finns inte en organisation som förespråkar en balanserad eller restriktiv migrationspolitik. En ännu viktigare fråga är varför regeringen vill inhämta synpunkter från muslimska råd (SMR). muslimska råd är en organisation som officiellt avvecklades men som när den fanns fungerade som Muslimska filial i , något som borde få ministern att fundera på om SMR är lämpligt som remissinstans. Muslimska har väldokumenterade kopplingar till internationell terrorism och religiös extremism. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Hur arbetar ministern och regeringen med urval av remissinstanser, och anser ministern att urvalet i det här fallet kommer att ge en allsidig belysning? Hur har ministern och regeringen säkerställt att lagstiftningsprocessen inte påverkas av islamister eller organisationer med kopplingar till internationell terrorism, och anser ministern att valet av muslimska råd som remissinstans är lämpligt? Hur arbetar ministern och regeringen med valet av remissinstanser, och hur påverkar det faktum att en organisation är avvecklad dess funktion som remissinstans?
ip · H81088 · 2020-10-26 00:00:00 — Interpellation 2020/21:88 av (V) till Statsrådet (S) kom EU och Mercosurländerna fram till en principöverenskommelse, vilket är ett av de sista stegen inför en slutförhandling. Det här är ett avtal som varit hårt kritiserat, och har 265 organisationer från civilsamhället och de sociala rörelserna i EU och Mercosurländerna skrivit ett öppet brev angående handelsavtalet. I likhet med kritiserar dessa organisationer handelsavtalets grund och att de ekonomiska intressena står över allt annat. I brevet beskriver man tre punkter som berörs av handelsavtalet: Förvärrande av miljöförstöring och klimatkrisen. Ökning av brott mot mänskliga rättigheter, utan möjlighet till rättvisa. leder till ökad bilproduktion, monokulturer, miljöförstörelse på grund av ökade utsläpp, skogsskövling, bränder, stoppade vattendrag, uttorkning och så vidare. Det kommer också att leda till en ökning och en acceptans av brotten mot urfolks-, miljö- och fackliga aktivisters mänskliga rättigheter eftersom avtalet ger nya fördelar till länderna trots upprepade brott mot de mänskliga rättigheterna och avsaknaden av demokrati i exempelvis . De jordlösas rörelse (MST) och andra småbrukar- och urfolksorganisationer har blivit aggressivt attackerade av Bolsonaros regering. Områden där MST har skapat fungerande samhällen, med skolor och produktion, har våldsamt förstörts och rivits ned till grunden under rådande pandemi. Avtalet är mycket kontroversiellt. De österrikiska, vallonska och de nederländska parlamenten avvisade avtalet i dess nuvarande form, medan viktiga EU-medlemsstater (och ) har uttryckt tydlig kritik. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : 1) Avser statsrådet att arbeta för att handelsavtal ska användas som det politiska instrument de är och i detta fall ställa krav på att de ska följa sina klimatåtaganden, och kommer ministern i annat fall att säga nej till ? 2) Avser statsrådet att arbeta för att handelsavtalen ska användas för att driva fram förändring i klimatfrågan och angående mänskliga rättigheter, i synnerhet arbetares rättigheter, kvinnors rättigheter och urfolkens rättigheter? 3) Avser statsrådet att fortsättningsvis förorda att skriva på handelsavtal med länder som inte följer ?
ip · H81090 · 2020-10-27 00:00:00 — Interpellation 2020/21:90 Det kommunala vetot av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Vid etablering av större tillståndspliktiga vindkraftverk finns krav på att etableringen aktivt ska tillstyrkas i den aktuella kommunen, även kallat för det kommunala vetot. Detta innebär att det definitiva beslutet kring stora vindkraftsetableringar fattas så nära medborgarna som möjligt, vilket är angeläget ur ett demokratiskt perspektiv. Innan det kommunala vetot infördes rådde en ordning där uppförandet av vindkraftverk prövades enligt både och . Man såg ett behov av att förenkla processen och slippa dubbla prövningar. När förenklingar genomfördes och dubbelprövningen avskaffades infördes det kommunala vetot för att ett kommunalt inflytande skulle kvarstå med syftet att det uttryckligen inte skulle minska. aviserade regeringen att man nu avser att avskaffa det kommunala vetot och att förslaget ska snabbutredas. De skäl som regeringen framfört är att dagens veto utgör ett hinder för vindkraftsetableringar. Något som vänder sig starkt emot. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att verka för att begränsa det kommunala självbestämmandet vid etablering av vindkraft?
ip · H81091 · 2020-10-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:91 Techjättarna och elnätet av (V) till Statsrådet (S) adresserade jag ministern angående techjättarna och de skattepengar som går till deras etableringar i . Då diskuterade jag med näringsministern ur ett fördelningsperspektiv, då det är stora skillnader mellan det stöd som riktats till små och medelstora företag och de gigantiska siffror som går till dessa transnationella företag. Jag skulle vilja fortsätta diskussionen med ministern kring skattepengar som går till dessa stora företag, men ur ett elnätsperspektiv. råder det stor oro kring elnätskapaciteten, och delar av riskerar att drabbas av elbrist. I och med det så kallade naturliga monopol som gäller för nätverksamheten, den avreglerade marknaden och en otillräcklig reglering från ges privata företag ett mycket stort spelrum. Elnätsavgiften som tas ut av elnätsbolaget avgörs i hög grad av var man bor, och det kan skilja . gjorde de tio största nätägarna en rörelsevinst på . Pengarna som elnätsföretagen tjänar går inte till att underhålla eller bygga nytt så att vi kan hantera de kommande höjda behoven av el. I stället tvingas regeringen deala med elnätsföretagen om att de ska få tjäna mer om de investerar mer, på bekostnad av elnätskunderna. granskning av techjättarna har fortsatt, och de har fått tillgång till en tidigare sekretessbelagd lista som visar serverhallsansökningar, där det framgår var de vill bygga och hur mycket el de vill ta ut för att kunna drifta. Vissa ansökningar är på , vilket man kan jämställa med hela konsumtion av el. Jag frågar mig hur detta ska gå ihop med de stora problem som finns med elnätet. Listan på serverhallarnas placering visar att man inte tagit hänsyn till de geografiska områden som förväntas få eller har elbrist. Förutom de statliga stöden som dessa techjättar redan får finns det ett förslag om att flera miljarder ska gå till elnätsföretagen för att få dem att bygga ut, bygga nytt och underhålla elnätet så att vi ska klara kapacitetsbristen, som då kommer att bli ännu större i och med etableringsplaneringen. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : 1) När menar statsrådet att gränsen är uppnådd för hur mycket dessa bolag bör få av våra skattepengar, indirekt och direkt? 2) Hur menar statsrådet att kapacitetsbristen i elnätet bör hanteras då dessa techjättar och deras etableringar kommer att sätta ännu större press på ett redan ansträngt elnät? 3) Bedömer statsrådet attetableringen av techjättarna och placeringen av serverhallarna kan medföra attdet uppstår elbrist som hämma etableringen av andra företag i områden, ochvilka åtgärder vidtar statsrådet i så fall?
ip · H81092 · 2020-10-28 00:00:00 — Interpellation 2020/21:92 Postnords kundbemötande av (C) till Näringsminister (S) Sätten på vilka vi skickar brev och kommunicerar förändras väldigt snabbt. Antalet brev som skickas minskar kraftigt, och hur post delas ut kräver nya arbetssätt. Dock krävs det mycket dialog med berörda aktörer och människor, så att man från Postnord inte rusar iväg och behöver göra om. Det är viktigt att man har människorna med sig och inte emot sig. I i har Postnord gått ut till de boende i ett bostadsområde med att man måste samla ihop sina brevlådor till ett ställe för att kunna underlätta för postgången och för Postnord att kunna dela ut brev med mera. Området innehåller lägenheter och/eller parhus som ägs av det kommunala bostadsbolaget, och här bör/ska då finnas ett samarbete för att man ska kunna komma fram till en så bra lösning som möjligt på hur och var lådorna ska vara. I ett nyhetsinslag på Nyheterna söndag uttrycker sig en produktionschef på att ”man ska göra som vi säger och gör man inte det så får man hämta sin post på PostNords företagscenter”. Att en produktionschef på ett statligt bolag uttrycker sig så gentemot invånare är helt oacceptabelt. invånare är inte till för staten och Postnord, utan staten och Postnord är till för invånare. Med anledning av detta vill jag därför fråga näringsminister : Har ministern för avsikt att säkerställa att Postnord för en dialog med berörda aktörer inför förändringar i postutdelningen?