ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710422 · 2020-06-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:422 Utvecklingen i av (M) till Utrikesminister (S) och EU ska stå upp för folkrätten och den regelbaserade världsordningen. Det blir särskilt betydelsefullt i då grundläggande principer för mellanstatligt samarbete – såväl som de mänskliga fri- och rättigheterna – utmanas alltmer. Den kinesiska folkkongressens beslut om säkerhetslagar i innebär ett tydligt avsteg från principen ett land, två system. Att bryter mot sina internationella åtaganden och den sinobrittiska deklarationen i frågan om självstyrande ställning måste fördömas med all tydlighet från den demokratiska världen. och EU måste visa handlingskraft i värnandet av multilateralismen. ställning är även en fråga om medborgerliga fri- och rättigheter. Besluten om säkerhetslagarna har fattats emot Hongkongbornas vilja och utgör ett hårt slag mot dess civilsamhälle och demokratirörelse. Med förfäran kan vi se hur liknande lagar används på fastlandet. politiska självstyre, pressfrihet och oberoende domstolar utgör även en förutsättning för dess ställning som en öppen och internationell handelsplats, med betydelse för världshandeln. närområde präglas av ökade spänningar som en följd av alltmer aggressiva uppträdande. militarisering av utmanar internationell fred och säkerhet. Det går emot EU:s grundläggande intressen. och EU måste vara tydliga röster för den fria navigationsrätten och synliggöra sitt stöd till likasinnade länder, exempelvis . Den nationalism som sprider utgör i sammanhanget en betydande risk. Särskilt i tider av ekonomiska svårigheter. En av regionens mer framträdande och progressiva demokratier, , blir i sammanhanget än mer utsatt, och det finns skäl att befara att de slag som riktas mot bara är en första fas. I förlängningen kan vara nästa måltavla. Och länderna runt känner tydligt av maktambitioner och militära framryckning i regionen. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga utrikesminister : Hur har ministern agerat för att samla EU och västvärlden för att markera mot den senaste tidens utveckling i och allt tydligare avsteg från principen ett land, två system. Hur ser ministern på den framtida utvecklingen i regionen i händelse av att politiska självstyre försvagas då säkerhetslagarna införs och när det gäller kontinuerliga hot som riktas mot samt ambitioner i ?
ip · H710423 · 2020-06-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:423 Coronakrisens effekter på yrkesfisket av (M) till Statsrådet (S) Coronakrisen slår hårt mot svenska jobb och företag. Så också mot yrkesfisket. Särskilt har kräftfisket drabbats hårt när både exporten och den inhemska efterfrågan har rasat. Det har givetvis gjort att också priset på havskräfta har fallit som en sten. Yrkesfiskets branschorganisationer har vädjat till både Havs- och vattenmyndigheten och regeringen att vidta åtgärder för att mildra krisens effekter på yrkesfisket. Tidigt efterlyste branschen bland annat tillfälliga fångstbegränsningar men då inget hände från myndighetens eller regeringens sida fick branschorganisationerna själva sjösätta ett frivilligt system. Vad yrkesfisket särskilt har efterfrågat för att kunna överbrygga coronakrisen är så kallad stillaliggandeersättning. fattades beslut om åtgärder för att milda effekterna av coronapandemin för EU:s yrkesfiske. Bland annat fattades beslut om att just öppna upp för stillaliggandeersättning. Ersättningen ska till finansieras med EU-gemensamma medel och till med nationell medfinansiering i respektive land som inför ersättningen. Dagen efter, , frågade jag landsbygdsminister under frågestund om hon kunde garantera den nationella medfinansiering som krävs för att stillaliggandeersättning ska kunna komma på plats i . Några sådana garantier gav inte ministern men hon gav likväl ett positivt svar. Och ett svar som förpliktigar. Ministern sa att hennes ambition är ”att vi ska göra allt vi kan för att hjälpa svenskt yrkesfiske”. har veckorna gått, och yrkesfisket har fortsatt att lida ekonomiskt på grund av coronakrisen. När jag på nytt frågade landsbygdsministern om hon kommer att säkerställa den svenska medfinansieringen av stillaliggandeersättning till yrkesfisket så blev svaret att frågan fortsatt bereds inom . skulle yrkesfiskarnas branschorganisationer ha haft ett dialogmöte med och hade till det mötet blivit lovande besked. Men departementet ställde in mötet. Sammantaget gör detta mig bekymrad. Regeringen tycks varken ta yrkesfiskets problem på allvar eller vara förmögen att agera snabbt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen vidtagit några riktade åtgärder till stöd för yrkesfisket nu under coronakrisen? Varför dröjer statsrådet med besked om stillaliggandeersättning till yrkesfisket? Kan statsrådet garantera den nationella medfinansiering som krävs för stillaliggandeersättning, och när kan i så fall ett system finnas på plats i ? Avser statsrådet att vidta några åtgärder, i form av exempelvis regelförenklingar, för att stärka yrkesfisket långsiktiga konkurrenskraft?
ip · H710424 · 2020-06-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:424 resultat i PISA-undersökningen 2018 av (SD) till Utbildningsminister (S) plockade bort flest elever av alla deltagande länder i världen i PISA-undersökningen 2018. Enligt fick inget land exkludera av eleverna. fick dispens på grund av den stora migrationen och exkluderade . avslöjade att en stor mängd utländska elever sorterats bort genom regelbrott och att sannolikt skulle ha backat i samtliga tre ämnen jämfört med PISA-undersökningen 2015 om vi följt regelverket. Elever med funktionshinder får undantas. Om den andelen elever var oförändrad 2018 betyder det att av eleverna i PISA-undersökningen 2018 plockades bort på grund av bristande språkkunskaper. Enligt regelverket får endast nyanlända elever som fått svenskundervisning i mindre än undantas. Den gruppen motsvarade , vilket innebär att plockats bort av andra skäl. De svenska resultaten i läsförståelse skulle minst ha varit mellan 5 och 13 poäng lägre om regelverken följts. 5 poäng i läsförståelse motsvarar nästan hela uppgång sedan PISA-undersökningen 2015. 13 poäng lägre resultat hade inneburit en tydlig nedgång. , professor i nationalekonomi, bedömer att även en nedgång på 13 poäng kan vara för lågt räknat eftersom detta bygger på ett antagande att de som exkluderats skulle ha klarat sig hyggligt väl i genomsnitt. Rektorer har framträtt i medier och explicit erkänt att de har satt ”elevens bästa” före ansvaret att skriva provet. Detta är också ett solklart brott mot för proven. , den presenterade generaldirektör som varande med sanningen överensstämmande för utbildningsutskottet. Om dessa uppgifter inte stämmer är det mycket allvarligt. Utskottet måste kunna lita på de uppgifter olika myndighetspersoner delger utskottet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilken information fick ministern om urvalsunderlaget till ? Anser ministern att det är lämpligt att rektorer avviker från de regler som gäller angående vem som ska skriva PISA-testet, och vilka åtgärder vidtar ministern annars för att detta ska undvikas ? Vilka omedelbara åtgärder tänker ministern vidta för att vi framöver ska kunna få trovärdiga PISA-resultat?
ip · H710425 · 2020-06-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:425 Rättigheter vid handel av (V) till Statsrådet (S) kunde vi läsa hur svenska miljardärer profiterar på palmolja utvunnen från de skyddade regnskogarna i . I det här fallet i . av skogsmarker har till följd av skövling försvunnit . Ofta brukar transnationella företag hänvisa till diverse hållbarhetscertifikat och till hållbarhetsrapporteringar – det här fallet är inget undantag. Enligt är en process igångsatt i EU med syfte att skriva handelsavtal med , men på grund av för många frågetecken så finns det ingen tidsplan för när den kommer att bli klar. export till består främst av pappersmassa och pappersavfall samt maskiner för tillverkning av detta. Även transportmedel, främst lastbilar och specialfordon, är viktiga ur exportsynpunkt. I finns av världens kolrika tropiska torvmarker. Dessa är åtråvärda marker för bland annat skogsindustrin, vilken ofta använder osäkra markröjningsmetoder som har resulterat i skogsbränder. Tropisk torv kan innehålla mer än tio gånger mängden kol än vanlig jord; när den torkar blir den en tjock massa som kan fortsätta att brinna i månader efter att lågorna har släckts. Som ett resultat är dessa torvmarker särskilt sårbara och benägna för långvariga bränder. dömdes en av Sakaisamhällets medlemmar för illegal trädfällning; han fällde 20 träd i ett område som ägs av pappersjätten (). Situationen är svår eftersom Sakaisamhället är omgivet av storföretag och möjligheterna att försörja sig är små. En annan historia från palmoljeproduktionen handlar om självständighetsaktivisten från Västpapua som riskerar fängelse enbart för att han organiserat fredliga demonstrationer. Det är inte första gången han har anhållits, och precis som i andra diktaturer så sker det utan grund. Den här gången anklagas han för att ha organiserat en demonstration mot den rasism som folket i Västpapua får utstå i . Detta är något som sker systematiskt och är en del av kolonialiseringspolitiken som driver gentemot Västpapua. Jo, Västpapua är viktigt för för palmoljeproduktionen, trådproduktionen och gruvbrytningen av bland annat guld och koppar. har motsatt sig att utkräva ansvar från de transnationella företagen i fråga om mänskliga rättigheter, och att införa klimat- och miljöperspektiv enligt environmental due diligence i regelverken för företags agerande utomlands. Men hur gör vi i de fall våra företag skapar vinst genom att exploatera fattiga länder, i synnerhet diktaturer? Handelsavtalen är inte tillräckliga, och i vissa fall är de väldigt svåra att förhandla fram. Har inte våra företag ett ansvar för att deras affärer ska ske med respekt för mänskliga rättigheter och på ett hållbart sätt? Då måste det vara bättre att vara tydliga med att företagen måste respektera detta oavsett var i världen de gör affärer. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet agera för att trygga urfolks, minoriteters och miljöaktivisters liv när våra företag är delaktiga i att göra affärer som försätter dem och miljön i fara?
ip · H710426 · 2020-06-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:426 Regionala flygplatser av (M) till Infrastrukturminister (S) Runt om i har vi regionala flygplatser, varav flera har reguljär passagerartrafik. Alla de regionala flygplatserna finns på mindre orter med lägre passagerarkapacitet. De är dock nödvändiga för att säkerställa en tillgänglighet i hela landet så att hela kan leva och växa, inte minst i . I finns bland annat delar av ledande flyg– och rymdindustri. Att infrastrukturen till denna högteknologiska högborg inte stängs av är viktigt ur ett forskningsperspektiv, ett tillväxtperspektiv, ett miljö- och klimatperspektiv och ett försvarsperspektiv. Flygplatserna är också nödvändiga ur ett beredskapsperspektiv. Det visade sig inte minst 2018 då de användes vid 4 992 brandflygningar. Några av flygplatserna har ambulansflyg, och exempelvis polis och kustbevakning använder sig också av de regionala flygplatserna. De regionala flygplatserna ägs och drivs nästan uteslutande av enskilda kommuner och saknar därför en gemensam huvudman. I fredstid har detta inte varit någon större fråga, men i planeringen för ett stärkt civilt försvar blir frågan om ansvar och ledning viktig. Det skapar naturligtvis också en osäkerhet i hela totalförsvarsplaneringen. Detta handlar nämligen inte bara om civilt försvar utan om hela totalförsvaret, då de regionala flygplatserna ligger till grund för försvarets förmåga till snabb omgruppering och spridning av luftstridskrafter. används av och ligger i omedelbar närhet till F7 . Regeringen behöver klargöra vissa delar: Hur ser den på de regionala flygplatsernas betydelse för totalförsvarsplaneringen och på hur de mindre flygplatserna värderas i förhållande till de större? När en flygplats lagts i malpåse vill det mycket till i pandemins kölvatten för en liten kommun med stor arbetslöshet att ta beslut om att återöppna flygplatsen. Därför anser jag att det är regeringens ansvar att se till att inga fler nationellt viktiga, regionalt belägna och kommunalt ägda flygplatser stänger. Att våga satsa på i och före är ett exempel på en utmaning i att tänka annorlunda, men som skulle ge snabb och stor samhällsnytta i uppstarten efter coronakrisen. Det går relativt snabbt att ta sig med tåg mellan de stora städerna. Men från de mindre regionala flygplatsorterna finns ofta just flygplatsen eftersom tåg inte är ett alternativ för arbetspendling och andra snabba transporter. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har ministern inlett diskussioner med regeringen för att tydliggöra lednings- och ansvarsförhållandena för de regionala flygplatserna i den kommande totalförsvarspropositionen? Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att säkerställa ett långsiktigt och hållbart stöd för de regionala flygplatsernas drift och underhåll? Vilka snabba åtgärder och prioriteringar kommer ministern att vidta för att säkerställa de kvarvarande regionala flygplatsernas överlevnad?
ip · H710427 · 2020-06-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:427 lantbruksstrategi av (M) till Statsrådet (S) Vi är många som värnar det svenska lant- och skogsbruket, och det av många orsaker. Vår svenska livsmedelsproduktion är kritiskt viktig i många avseenden. Svenska bönder har arbetat idogt med att kunna vara bland de allra bästa i världen på hållbart jordbruk. Våra lantbrukare är världsledande på djurskydd, miljösäker framställning av livsmedel, en trygg arbetsmiljö och att hålla de livsfarliga antibiotikaresistenta bakterierna i schack genom att inte överutnyttja antibiotika. Det här har inte kommit av sig själv. Det har inte kommit gratis. Därför är det märkligt att det offentliga inte använder sig av samma krav vid inköp av livsmedel som vi ställer på våra livsmedelsproducenter. I coronakrisen har det blivit helt uppenbart att svensk krisberedskap har varit undermålig. Det gäller inte minst vår livsmedelsförsörjning. har vi en självförsörjningsgrad på . Det är inte hållbart. I coronakrisen spås arbetslösheten bli högre än under finanskrisen , men trots stora varsel är det svårt att hitta kompetent arbetskraft för lantbruket. I livsmedelsstrategins namn borde det initieras ett departementsöverskridande arbete för att vårt svenska lant- och skogsarbete snabbt får den arbetskraft det behöver. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att ta ytterligare initiativ för att stärka vår självförsörjningsgrad och uppnå de mål som satts i livsmedelsstrategin? När kommer svenska lantbrukare att på gårdsnivå se faktiska effekter av den beslutade livsmedelsstrategin?
ip · H710428 · 2020-06-10 00:00:00 — Interpellation 2019/20:428 Tjänstemannastatus för all blåljuspersonal av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Rapporterna om stenkastning mot räddningstjänstpersonal ökar. Polisen får rycka ut och gå in för att säkra upp områden där räddningstjänsten måste in för att rädda liv. I en sådan situation finns numera en lag om blåljussabotage, vilket ger ett högre straffrättsligt skydd vid blåljusverksamhet. Det är nu straffbart att förhindra en utryckning. Men det finns andra tillfällen i tjänsten där räddningstjänst och polis blir utsatta för påhopp, spottningar, direkt våld och hot om våld, även utan att blåljusen är påslagna vid en utryckning eller annan insats. Det finns tyvärr exempel på spottningar där förövaren sagt att spottet är covid-19-smittat. En viktig skillnad finns då mellan dessa båda yrkesgrupper, som båda ingår i vår blåljuspersonal. Polisen är skyddade av lagen gällande våld eller hot mot tjänsteman därför att de är klassade som tjänstemän. Däremot innehar räddningstjänstpersonal inte samma skydd då de inte anses som tjänstemän enligt lagens mening. En förändring av detta bör ske. Räddningstjänstpersonal behöver uppvärderas av lagstiftaren till att vara samhällsviktig genom att ges tjänstemannastatus och därmed åtnjuta samma skydd och rättigheter som sina kollegor inom , kollektivtrafiken och väktarkåren. Tjänstemannastatus för all räddningstjänstpersonal skulle vara normbildande, det skulle visa vad samhället anser om dessa människor som på jobbet riskerar sitt liv för allas vår trygghet. Till syvende och sist upprätthåller de vad regering och riksdag bestämt i fråga om att ta hand om och förebygga olyckor och katastrofer oavsett vem som drabbats eller var inom riket det sker. Riksåklagaren anser i sitt betänkande om blåljussabotage att polis, räddningstjänst och ambulans har särskilda skyddsbehov. De grupper som enligt riksåklagarens egen bedömning är minutoperativa måste åtnjuta ett bättre juridiskt skydd från samhället. Men är det inte klassat som våld mot tjänsteman att hota eller föra våld på en brandman eller ett brandbefäl – de saknar fortfarande speciellt rättsligt skydd vid hot- och våldssituationer. Att införa tjänstemannastatus skulle innebära att domstolarna kan utdöma hårdare straff för våldsverkare som ger sig på samhällets stöttepelare. Och inte göra skillnad på samhällsviktigheten bland blåljuspersonalen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att verka för tjänstemannastatus för all blåljuspersonal, och om inte, varför? På vilket sätt kan ministern tänka sig att agera för att all blåljuspersonal ska skyddas av tjänstemannastatus, eller ta steg i den riktningen? Avser ministern att klassa brandstationer som skyddsobjekt?
ip · H710429 · 2020-06-11 00:00:00 — Interpellation 2019/20:429 Förbättrad styrning av WHO av (M) till Utrikesminister (S) ska stå upp för multilateralismen i av växande spänningar i världspolitiken. Samarbetet kring globala hälsofrågor blir än viktigare i spåren av covid-19. Pandemin kan bara bekämpas tillsammans. Värnandet av de multilaterala organisationernas professionalism, integritet och transparens är i sammanhanget särskilt betydelsefullt. Det gäller inte minst arbete. WHO:s fokus måste vara den globala hälsan. utan sidoblickar mot exempelvis . har vid ett flertal tillfällen lyft frågan om det globala hälsoarbetet. Vi menar att det är viktigt att detta område prioriteras i den svenska utrikes- och utvecklingspolitiken. Och när bidrar med ekonomiskt stöd till FN-systemet och internationella organisationer måste vi förmå att säkerställa en god styrning och tydliga resultat. är en stor bidragsgivare till WHO och borde därför rimligtvis ha ett särskilt intresse av att värna integritet och professionalism. besked att man avser att rikta om sitt stöd från har lett till att den meddelat att man avser att öka bidrag till WHO. I samband med ställde sig delegaterna bakom en resolution formulerad av EU om en oberoende granskning av hur hanterat pandemin och dess utbrott. En sådan undersökning är viktig för att säkra förtroende. Ett FN-organ stärks, inte försvagas, av sådan transparens. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att verka för att säkerställa en förbättrad styrning av WHO med ökad professionalism och transparens? Hur avser ministern att följa upp beslutet om en oberoende granskning av WHO?
ip · H710430 · 2020-06-12 00:00:00 — Interpellation 2019/20:430 Taxiföretag som blir utan krishjälp av (SD) till Finansminister (S) Taxibranschen är hårt drabbad av den coronapandemi som härjar i , och utsattheten för konkurser är stor. Görs ingenting för att stödja taxi- och budföretag och mindre åkeriföretag blir effekterna förödande. Regeringen har satt in olika åtgärder för att rädda jobb och företag, alldeles nödvändiga och helt riktiga beslut. Men småföretag som oftast är enskilda firmor och i många fall inte har anställda, eller ett fåtal anställda, kan inte ta del av de insatta insatserna, och rapportering pekar på baksidor. Ett rapporterat exempel påpekar att de stödåtgärder som satts in inte är tillräckliga. Avsättningen till en periodiseringsfond – som ger enskilda firmor möjligheten att få tillbaka från fjolårets vinstskatt – innebär att om vinsten från föregående år nollställs ser det ut som nolltaxering för helåret. Då försvinner pensionsrätten för . Dessutom förlorar företagaren den kreditvärdighet som behövs för att köpa in ny utrusning för taxibilen på avbetalning. Det måste också betalas tillbaka, precis som företagskrediterna och skatteanståndet. Det spekuleras också om huruvida det föreslagna omställningsstödet, som inte trätt i kraft ännu, planerats med rätt verkningskraft. En exempelkalkyl som rapporterats visade att ett företag som tappar stora summor på utebliven verksamhet endast kan få tillbaka en förhållandevis liten summa för att kompensera för fasta kostnader. En stor förlust kvarstår. Situationen för taxiföretagen är allvarlig. Många företag har tappat mellan av sin omsättning, personal har blivit uppsagd och bilar har ställts av. Om ingenting görs snabbt riskerar 3 800 taxiföretag enligt rapportering att gå i konkurs före . Det motsvarar hälften av landets taxiföretag. Situationen är akut för företagen själva, men det kommer också att få stora återverkningar för hela samhället efter coronakrisen. Försvinner så många taxiföretag blir det ytterst svårt att få igång skolskjutsar, sjuktransporter och annan samhällsviktig transport där taxiföretagen utgör stommen. Åtgärder för de enskilda firmorna är akut. Min fråga till finansminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att hjälpa taxibranschen och andra enskilda bud- och åkerifirmor att övervintra under den rådande krisen?