ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H81097 · 2020-11-02 00:00:00 — Interpellation 2020/21:97 Skolans arbete mot extremism och radikalisering av (L) till Utbildningsminister (S) Efter det fruktansvärda terrorattentatet mot historieläraren som avrättades i efter att i sin undervisning om yttrandefrihet visat karikatyrer av profeten har debatten om extremism åter blivit aktuell. , och i synnerhet , har drabbats återkommande och hårt där personer med koppling till terrorism har utfört attacker mot både journalister och andra mål i syfte att sätta skäck i befolkningen och skada så många som möjligt. inträffade ett nytt terrordåd, i anslutning till en kyrka i . Det som hände kan också inträffa i vårt land och i våra skolor. har också utsatts för terrorattentat av personer som stöder den våldsbejakande islamistiska extremismen och terrorismen. har också ett stort problem med inhemsk extremism som kräver åtgärder på flera plan, inte minst lokalt. En oerhört central motverka radikaliseringen är skolan utifrån sitt demokratiska uppdrag. Därför blir det särskilt viktigt att förtydliga vilka förväntningar som finns på skolans personal men också hur staten och huvudmännen ser till att lärarna har rätt förutsättningar för uppdraget. Vi måste också fortsätta belysa hur skolan i samverkan med andra aktörer kan förebygga och förhindra extremism och terrorism. har tidigare fått i uppdrag att följa upp arbetet mot våldsbejakande extremism, men den rapport de lämnade för gav fler frågor än svar. Inom ett antal områden pekade de dock ut behovet av fortsatt arbete. Bland annat föreslogs en utredning om att se över skolans demokratiska uppdrag och att ge i uppdrag att tillsammans med polisen och samverka i arbetet mot våldsbejakande extremism. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : När kommer regeringen att presentera nya initiativ för att förstärka skolans arbete i frågor kring extremism och radikalisering? Planerar regeringen ge i uppdrag att ta fram en modell för hur de kan samverka med polisen och i syfte att förbättra såväl de nationella som de lokala rutinerna i arbetet mot våldsbejakande extremism? Hur avser regeringen att stärka skyddet för skolans personal?
ip · H810208 · 2020-12-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:208 Pausad polisutbildning och organiserad kriminalitet av (SD) till Statsrådet (S) Den organiserade kriminaliteten fortsätter, trots , obehindrat sin frammarsch. har 315 skottlossningar bekräftats, med 37 avlidna. Det är en ökning med från . försöker med de medel den har tillgängliga möta offensiven, men både resurser och politisk vilja saknas. En åtgärd som vidtogs var en särskild utbildning för utredningsledare och spaningsledare, som syftar till att bättre beivra grova och komplicerade brott. rapporterar dock att utbildningen pausades , och inget har skett på över . Den nu rådande pandemin har visserligen konkreta följder, och ambitionen måste vara att minska smittspridningen. Att det är just vitala polisutbildningar som ställs in medan kollektivtrafiken får köra på som vanligt och shoppingcenter hålls öppna borde dock ifrågasättas. Då detta avslöjas är det relevant att se om en sådan tendens kan återfinnas inom övriga delar av rättsväsendet samt om detta är en medveten åtgärd med anledning av pandemin. Slutligen, då problemet ovan härrör från frågan om organiserad kriminalitet bör frågan om en utredning om förbud mot deltagande i, och samröre med, organiserad kriminalitet tas upp. Statsrådet sa i en debatt om gängkriminaliteten att detta måste utredas, vilket stämmer. Det saknas dock en sådan utredning, och vid ett utskottsinitiativ från röstade regeringspartierna nej till detta. Statsrådets och regeringens agerande och ställningstagande i denna fråga är alltjämt relevant gällande bekämpandet av den organiserade brottsligheten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Vilka avvägningar görs av statsrådet och regeringen när man gör bedömningen att kollektivtrafik, köpcenter och liknande får hålla öppet som vanligt medan essentiella polisutbildningar ställs in? Har statsrådet genom regeringsarbetet fått kännedom om eller givit direktiv om att pausa, avsluta eller skjuta upp utbildningar inom de brottsbekämpande myndigheterna? Ämnar statsrådet att, likt ett tidigare utskottsinitiativ i justitieutskottet, sätta igång med att utreda ett förbud mot deltagande i kriminella organisationer?
ip · H810209 · 2020-12-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:209 Elnätsavgiftens storlek av (M) till Statsrådet (S) var en gång ett land med billig el och låga elnätsavgifter. Detta är tyvärr historia. är elkostnaderna mycket höga eftersom skatter och moms läggs på elen. Ovanpå detta kommer mycket höga och stadigt stigande nätavgifter som äter allt större hål i svenska folkets plånböcker. Även på dessa avgifter läggs moms. En orsak är att utbyggd vindkraft och annan lokal elproduktion kräver förstärkningar av näten, vilket till stor del hamnar på elkonsumenternas räkning. En annan orsak är att en ökad elektrifiering, både hos företag och hushåll, kräver förstärkta nät. De obalanserna i hela elsystemet som uppstår till följd av att stabil kärnkraft ersätts med instabil vindkraft medför också behov av förstärkta elnät. För en ägare av ett fritidshus med en minimal elförbrukning kan nätavgiften vara betydligt högre än kostnaden för elförbrukningen. Och till skillnad mot leveranserna av själva elen kan man inte välja nätägare utan sitter fast i det avtal som gäller med nätföretaget där man bor. Med ständigt stigande nätavgifter kommer kostnaderna för själva elen att utgöra en allt mindre del av hushållens samlade elkostnad. Det ger väldigt lite incitament att spara på el, eftersom nätavgiften i allt väsentligt blir oförändrad oavsett elförbrukning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att nätavgifterna inte ska bli ännu mer betungande för elkonsumenterna ?
ip · H810210 · 2020-12-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:210 Förändrade regler vid arbetskraftsinvandring av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Justitie- och migrationsminister intervjuades i . En del av intervjun handlade om arbetskraftsinvandring och regelverket för arbetskraftsinvandring. Av intervjun framkommer att justitie- och migrationsministern ser en reformering av regelverket för arbetskraftsinvandringen som sin ”stora uppgift” . finns en överenskommelse inom januariavtalet att ”dagens regler för arbetskraftsinvandring ska värnas”. delar bilden av att det finns problem med gällande regelverk och har skarpa förslag om förändringar. Det handlar bland annat om följande: stopp för arbetskraftsinvandring av personliga assistenter skärpta försörjningskrav för anhöriga. Det är viktiga förändringar som behöver komma till stånd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ta initiativ för att genomföra de fyra förändringar av regelverket som nämns ovan?
ip · H810211 · 2020-12-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:211 Elförsörjningen av (M) till Statsrådet (S) Rapporterna om bristande elförsörjning i delar av landet duggar tätt. I har företag problem med att få anslutning till elnätet med tillräcklig kapacitet, och bostadsbyggande hindras till följd av brist på el. Från industrin kommer återkommande larmrapporter om oro för framtiden. Elbristen i södra delen av landet skulle möjligen kunna lindras genom att förstärka överföringskapaciteten från norra . Problemet är bara att nya stora serverhallar och stora industriprojekt som exempelvis Hybritsatsningen på koldioxidfri stålproduktion väntas förbruka det elöverskott som finns i norr. Det finns då ingen el kvar att skicka söderut. Vi såg hur elförsörjningen tryggades genom dyr import av el från andra länder och att vi rent av tvingades starta oljekraftverk som reservkraft för att producera el. väntar en kallare årstid, och läget är om möjligt ännu värre. stängs ytterligare en kärnkraftsreaktor i . En trygg och miljövänlig elförsörjning har under många decennier varit ett kännetecken för . Vår vattenkraft och kärnkraft har producerat utsläppsfri el till låg kostnad och tryggat elbehovet för både industrin och hushållen. verkar vara förbi. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet garantera att klarar sin elförsörjning och inte, enligt de reservplaner som finns, tvingas stänga ned bostadsområden eller industrier enligt ett förberett schema för att elen helt enkelt inte räcker till? Om svaret är nej: Vad avser statsrådet i så fall att vidta för åtgärder?
ip · H810212 · 2020-12-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:212 Elförsörjningen och satsningen på elbilar av (M) till Statsrådet (S) Det finns en stark önskan från politiken att andelen elbilar och laddhybrider ska öka i den svenska fordonsparken. Detta kräver dock att det finns tillräckligt med el. Tyvärr kommer allt fler larmrapporter om hotande elbrist. Detta beror dels på att de lokala näten inte byggts ut tillräckligt, dels på att det är svårt att leverera den mängd el som behövs. Till och med i vår huvudstad finns ett bilföretag som säljer elbilar men som inte kan sätta upp laddstolpar utanför försäljningshallen på grund av att kapaciteten i elnätet inte räcker till! Fler elbilar kräver också förstärkta elnät i många bostadsområden om man ska kunna ladda elbilarna. Här finns hotande brister i många delar av vårt land. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att säkra elförsörjningen och därmed trygga den fortsatta satsningen på elbilar?
ip · H810213 · 2020-12-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:213 Målet om EU:s lägsta arbetslöshet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Inför valet lovade nuvarande statsminister att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Det är nu kvar av 2020. låg på plats 12 bland EU:s länder när det gällde arbetslöshet. ligger vi på plats 22 av 28 länder. Detta trots att åren 2014–2019 kännetecknats av en mycket stark högkonjunktur. I 25 av 27 EU-länder har arbetslösheten minskat . I endast 3 länder har den ökat. Och är det land i hela EU där arbetslösheten ökat allra mest (enligt siffror från EU:s statistikmyndighet ). Det finns skäl att känna stor oro. En regering som misslyckats med jobbpolitiken under en stark högkonjunktur har små chanser att uträtta något positivt när tiderna blir sämre. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilken plan har ministern för att snabbt förbättra position som ett av de sex sju länder i EU där arbetslösheten tyvärr är högst?
ip · H810214 · 2020-12-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:214 Utvecklingen av svensk exportindustri av (M) till Näringsminister (S) har en stor och stark exportindustri, en industri som är på väg in i en snabb omställning från fossila bränslen till fossilfria energislag. Detta är positivt och innebär stora möjligheter att nå våra klimatmål. Svensk industri är mycket energikrävande. Vår stålindustri, tillverkningsindustri och skogsindustri är alla enormt energikrävande. När man nu ställer om till fossilfri energi krävs stora satsningar både ekonomiskt och organisatoriskt. Det krävs också mycket kunskap om ny teknik. För vår konkurrenskraft innebär det fördelar om vi kan producera varor på ett fördelaktigt sätt vad avser klimatpåverkan. Det finns en efterfrågan på varor producerade på ett klimatvänligt sätt. All denna fantastiska utveckling som företag i nu åstadkommer kräver dock stora mängder av fossilfri energi. Vattenkraft, solkraft och vindkraft kommer inte att räcka till om vi fram ska klara att öka vår produktion av elenergi . Produktionen av elenergi är grundläggande för att klara industrins konkurrenskraft och den svenska exporten. Dessutom är många av de nya jobben och företagssatsningarna inom mycket energikrävande sektorer, som batterifabriker och stora digitala serverhallar. Min fråga till näringsminister lyder: Vad gör ministern för utvecklingen av svensk exportindustri och dess möjlighet att klara konkurrensen och utvecklas utifrån svensk energiproduktion?
ip · H810215 · 2020-12-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:215 En strategi för de äldre av (SD) till Socialminister (S) Drygt 2 840 av de närmare 80 000 personer som bor på särskilda boenden har avlidit i covid-19, enligt siffror från . I jämförelse med våra nordiska grannländer är helt unikt i antalet dödsfall. Branschorganisationen Vårdföretagarna skriver i en rapport att har saknat en strategi för att skydda de allra sköraste från pandemin på landets äldreboenden. De riktar hård kritik mot framför allt för att inte ha givit äldreomsorgen tillräckligt stöd. I rapporten pekar man på att de rekommendationer och riktlinjer som infördes under den initiala utbredningen av pandemin riktade sig till vården på sjukhusen, medan man inte tog hänsyn till förhållandena på äldreboenden. Skyddsutrustningen fördelades till sjukvården medan omsorgen fick klara sig utan. Efter ädelreformens förändring av äldreomsorgen har den medicinska kunskapen på äldreboenden och inom i stort sett förlorats. För att kunna hantera pandemins utbredning inom äldreomsorgen hade särskilda åtgärder krävts. Ansvaret för vården på de särskilda boendena är delat. Äldreomsorgen är kommunens huvudansvar. Sjuksköterskor och undersköterskor är anställda av kommunen, och det är regionerna som ansvarar för läkarinsatserna, vilka regleras i samverkansavtal med kommunerna. Ansvaret för säkerhet och kvalitet i fråga om den vård som bedrivs på de särskilda boendena ligger på kommunens medicinskt ansvariga sjuksköterska. IVO:s senaste granskning visar att den medicinska kompetensen inom den kommunala äldrevården är underdimensionerad och nedprioriterad. Det har konstaterats att många covid-19-patienter på äldreboenden inte har fått någon individuell läkarbedömning, tvärtom har bedömning av vårdbehov ofta tagits enligt generella riktlinjer. Detta är inte förenligt med hälso- och sjukvårdslagen som är tydlig med att alla har rätt till en individuell medicinsk bedömning. I en tidigare interpellationsdebatt har hänvisat till att hon vill avvakta vad de olika granskningarna visar innan hon drar några slutsatser. har i sin granskning konstaterat att bristerna inom äldreomsorgen är allvarliga och att enskilda covid-19-patienter inte fått den individuella medicinska bedömning de haft rätt till. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Håller ministern med om att det har saknats en strategi för de äldre på landets äldreboenden? Anser ministern att regionerna ensamma ska hållas ansvariga för misslyckandet med att skydda våra sköraste på landets äldreboenden? Hur kommer ministern att agera för att säkerställa att även våra äldre ges den individuella medicinska bedömningen de har rätt till? Hur avser ministern att åtgärda de stora brister som under pandemins utbredning påvisats inom äldreomsorgen? Anser regeringen att det finns systemfel som behöver rättas till inom äldreomsorgen?
ip · H810216 · 2020-12-03 00:00:00 — Interpellation 2020/21:216 Tillståndsprövningen gällande Kallak och Laver av (M) till Näringsminister (S) redovisade konstitutionsutskott sin årliga granskning av regeringen, som kritiseras på ett flertal punkter. Regeringen kritiseras bland annat för sin senfärdiga hantering av tillståndet att upprätta en gruva i . har regeringen inte gjort någonting för att processen ska få ett avslut och gruvan ska få tillstånd. När de sökande dessutom vid ett flertal tillfällen har bett om ett möte med har de fått avslag. Ytterligare ett projekt som har fått vänta orimligt länge på beslut är gruvområdet Laver. Enligt uppgifter har regeringen nu inlett förhandlingar för att snabba på processen om tillstånd för gruvan i . Men ännu har regeringen inte gett några besked om hur man avser att gå vidare med tillstånd för gruvorna i Kallak och Laver. Gruv- och mineralbranschen står för stora exportintäkter och sysselsätter många människor i . När regeringen inte kan ge något besked kan inte heller investeringar fullbordas, arbetstillställen uteblir och nyttan för miljön realiseras inte. Dessutom gör långa handläggningstider och osäkra processer att blir mindre relevant för utländska investeringar. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : När avser ministern och regeringen att fatta beslut om en eventuell gruvbrytning i Kallak och Laver? Hur ser ministern på kritik om att regeringen inte har vidtagit några åtgärder för att möjliggöra beslut om bearbetningskoncession i Kallak? Hur bedömer ministern att fördröjning i tillståndsärenden av den här typen påverkar anseende som gruvnation och företags investeringsvilja i ?
ip · H810218 · 2020-12-04 00:00:00 — Interpellation 2020/21:218 Klimatomställningen och elanvändningen av (M) till Statsrådet (S) Två tredjedelar av utsläpp kommer från industrier och transporter. Om ska klara klimatmålet och ställa om till ett grönare samhälle måste utsläppen från dessa sektorer minska drastiskt, vilket kräver mer el. Ledande experter konstaterar att behöver öka sin elanvändning med upp emot för att möjliggöra en omställning av samhället. Den bedömningen gjordes innan ledande svensk industri, exempelvis gruvkoncernen , annonserade sin nya klimatsatsning. bedömer att de behöver el motsvarande en tredjedel av nuvarande elanvändning för att minska sitt klimatavtryck. Om omställningen ska spela roll måste elproduktionen öka, och elen måste vara ren. Därför är el från kärnkraft, vattenkraft och vindkraft avgörande för våra möjligheter att klara klimatmålet. är mål förnybar el . Det målet måste ändras till att innefatta all fossilfri el, inklusive kärnkraften. Kärnkraften måste värnas och byggas ut. Vi måste se till att behåller så mycket vattenkraft som det bara går. Dessutom måste ny teknik inom fossilfri elproduktion välkomnas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet bedömningen att måste öka elanvändningen för att klara klimatomställningen? På vilket sätt avser statsrådet att verka för att energipolitik anpassas och utformas utifrån det framtida elbehovet? Hur avser statsrådet att verka för ett kostnadseffektivt elsystem som värnar om all typ av fossilfri elproduktion?
ip · H810219 · 2020-12-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:219 Den väpnade konflikten om mellan och av (KD) till Utrikesminister (S) har den pågående väpnade konflikten om området och dess omgivande städer och byar skördat tusentals liv, och tusentals armenier har med våld fördrivits från sina hem. Armeniska områden har erövrats av med stöd av och syriska terrorister som plundrar och förstör. På sociala medier går det att se hur uniformerade azerbajdzjanska soldater slår sönder gravplatser och kyrkor. har medlat fram en vapenvila mellan de stridande länderna och om regionen . Men vi ser att kyrkor, kloster, gravplatser och andra kulturhistoriska byggnader förstörs och privat egendom plundras. och Minskgruppen måste stoppa detta folkrättsbrott mot armenier och deras kultur och historia. Efter , då ett flertal nationer blev fria, har enklaven varit en självständig region som är bebodd av armenier. har gjort stora demokratiska framsteg och har fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtal med Europeiska unionen. Genom det östliga partnerskapet har samarbetet mellan och stärkts . är ett av tio länder i detta partnerskap och samarbete för att öka välstånd, trygghet och handel. Konflikten med grannlandet om enklaven suveränitet och självbestämmande har lett till krig, och situationen har länge varit spänd mellan länderna. Fredssamtal har hållits mellan och om framtida tillhörighet genom den utsedda Minskgruppen och inom ramen för , men utan något resultat. har planerat och genomfört koordinerade attacker på områden i regionen , och har besvarat de militära attackerna. Att öppet gett stöd åt förvärrar situationen och minskar möjligheten till varaktig vapenvila och fred. Det lilla kristna landet med cirka 3 miljoner invånare omges av tre angränsande muslimska länder, , och , med cirka 160 miljoner invånare. Landet behöver nu EU:s, och Minskgruppens stöd. kommer att ledas av utrikesminister, och bör med kraft agera mot den militära aggressionen från diktaturen och samt verka för en dialog om en långsiktigt hållbar fred och försoning. , som har varit befolkat och styrt av armenier , bör självt få avgöra sin egen framtid. Min fråga till utrikesminister är: På vilket sätt kommer ministern att verka via EU och för att stoppa förstörelsen av kyrkor, kloster, gravplatser och andra armeniska kulturhistoriska byggnader samt plundring av privat egendom?
ip · H810220 · 2020-12-07 00:00:00 — Interpellation 2020/21:220 Åtgärder mot minskningar av djurpopulationer av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Många djurpopulationer är satta under press och minskar i storlek. Det är angeläget att finna politiska lösningar på problemet. The living planet index (LPI) är ett globalt genomsnitt för trenden av populationsstorlekar av ryggradsdjur baserat på observationer av tidsserier av av världens populationer, som används som en indikator på den globala biologiska mångfaldens status. Man använder sig av olika källor, bland annat inrapporterade data i en dataportal. LPI har antagits av konventionen om biologisk mångfald (CBD) som en indikator för att mäta om målet att hejda förlusten av biologisk mångfald nås eller inte. LPI:s utfall har legat till grund för antagandena om en bred minskning av populationer av ryggradsdjur i världen. Siffran räknat som ett globalt genomsnitt är en minskning . LPI har använts som underlag för uttalanden om att världen står inför det sjätte massutdöendet av djurarter. Det har i olika sammanhang hänvisats till detta index när krav har rests på stora, breda avsättningar av land och hav för reservat i , EU och världen. publicerades en artikel i tidskriften , där forskare gör en förnyad analys av de data som ligger till grund för LPI. Den nya undersökningen gå mer på djupet och benar ut detaljer i statistiken och syftar till att se om en högre upplösning av data än ett globalt genomsnitt dels kan förklara motsägelsefulla resultat i olika studier och dels kan ge ett bättre underlag för effektiva åtgärder. Forskarna finner att det bara är en mindre andel av populationerna som har minskat, men i gengäld så mycket mer. Om man bortser från de populationer som har minskat eller ökat dramatiskt ser man att övriga av populationerna saknar trend; de är alltså stabila. Minskningen uppvisar även stora geografiska skillnader. Artikeln kan läsas här: , B., , , , D.A. Clustered versus catastrophic global vertebrate declines. Nature (2020). Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister följande: Vilka slutsatser drar ministern av den förnyade statistiska analysen av data för living planet index om situationen för ryggradsdjur i världen och om vilka åtgärder som är effektivast för att lösa problemen?