ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H710460 · 2020-08-30 00:00:00 — Interpellation 2019/20:460 Stärkt kollektivtrafik av (V) till Infrastrukturminister (S) Under coronakrisen har vi uppmanats att undvika att resa med kollektivtrafiken för att förhindra smittspridning. Det är en förståelig hållning även om det långsiktigt inte är hållbart med så stora tapp för kollektivtrafiken. Av klimatskäl behöver fler resa med kollektivtrafiken, inte färre. när skolor och arbetsplatser har kommit igång blir det allt trängre i bussar och på tåg. Risken för en förnyad smittspridning är påtaglig. Infrastrukturministern har med rätta uppmanat de regionala kollektivtrafikmyndigheterna (RKM) att öka kapaciteten i kollektivtrafiken för att undvika trängsel. Till sa infrastrukturminister (S): ”De klarade trafiken och trängseln bra och gäller att anpassa kapaciteten, öka volymen och vädja till resenärerna att hålla distans”. Ministern sa vidare: ”När RKM nu har återgått till trafikeringsvolym så finns ytterligare kapacitet att tillgå och god framförhållning att beställa in mer fordon från t.ex. taxi och beställningstrafiken”. Men att öka kapaciteten – sätta in fler bussar, pendeltåg, spårvagnar med mera – kostar pengar. Våra kollektivtrafikhuvudmän har meddelat att de förlorat som en följd av förlorade biljettintäkter. Deras bedömning är att det tappet riskerar att ligga kvar . Om fler bussar och tåg ska kunna sättas in i kollektivtrafiken behövs ökade resurser. Regeringen har tidigare anslagit extra till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna, något som vi i välkomnat, även om mer pengar behövs. Dessvärre har pengarna vid dags dato inte betalats ut. Dessa pengar måste möjligt komma kollektivtrafiken till handa, men det behövs mer pengar än så om kapaciteten ska kunna vidmakthållas och/eller ökas. vädjar till regeringen om just extra resurser. Vd uttrycker sig så här: ”Alla RKM är självklart beredda att agera och tar stort ansvar för att begränsa smittspridningen i kollektivtrafiken. Men det förutsätter att vi får ett tydligt besked om ytterligare stöd från staten för att hantera höstens utmaningar och undvika neddragningar av trafik eller höjda biljettpriser . Det är bråttom!” (Svensk Kollektivtrafiks hemsida ) Vi behöver snabbt skjuta till mer resurser till kollektivtrafiken för att undvika trängsel och smittspridning. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta initiativ till att ge mer pengar till kollektivtrafiken? När väntas de utlovade 3 miljarderna att betalas ut till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna?
ip · H710462 · 2020-08-30 00:00:00 — Interpellation 2019/20:462 Åtgärder för att minska gifterna i fisk av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I flera interpellationsdebatter med miljö- och klimatministern har jag varnat för konsekvenserna av att kvicksilver från 23 000 gifttunnor dumpade mellan och inte tas upp ur . skriver NSD i en artikel om en oväntad ökning av gifthalterna i fisk. hade gifterna i fisk minskat, men 2019 innebar ett trendbrott och ökar gifterna i fisk igen. I den senaste interpellationsdebatten pekade miljö- och klimatministern på att det finns betydligt fler områden innehållande tunga gifter än området med de 23 000 dumpade gifttunnorna, så ministern verkar ha en kunskap om att det är ett stort samhällsproblem i med områden som är starkt förorenade. Regeringen har aviserat att man ska makulera överblivna utsläppsrätter avseende koldioxidutsläpp som inte gått åt. Det handlar om 11,7 miljoner utsläppsrätter, motsvarande lika många ton koldioxid. har regeringen fattat två beslut om ytterligare annullering av utsläppsutrymme för att på så sätt driva på för höjda klimatambitioner. Genom besluten tas utsläppsutrymme motsvarande drygt koldioxidekvivalenter bort , skriver regeringen. Marknadsvärdet är per ton CO2. Dessa utsläppsrätter har alltså med dagens valutakurs (SEK/EUR) ett marknadsvärde på . Det är en betydande kostnad, och jag önskar veta mer om bakgrunden till regeringens beslut och om kostnaden ställt mot andra tänkbara åtgärder för en bättre miljö och ett bättre klimat. Jag vill med anledning av ovanstående fråga miljö- och klimatminister : Vilken analys har ministern gjort kring orsaken till att gifterna i fisk nu ökar i , och vad har ministern och regeringen gjort för att minska gifterna i våra hav? Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att minska gifterna i fisk, och vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att hämta upp gifttunnorna i ? Vilken konsekvensanalys har ministern gjort inför annulleringen av utsläppsrätterna, och har kostnaden för detta ställts mot kostnaderna för andra miljö- och klimatåtgärder som kan vidta, exempelvis i arbetet för en renare ?
ip · H710464 · 2020-08-31 00:00:00 — Interpellation 2019/20:464 Hållbara offentliga finanser av (M) till Finansminister (S) Regeringen har misslyckats med att sluta en bred migrationspolitisk överenskommelse. De stora åsiktsskillnaderna inom Socialdemokraterna och mellan Socialdemokraterna och omöjliggör en blocköverskridande migrationspolitik, enligt flera bedömare. Onekligen har stora migrationsåtagande satt press på de offentliga finanserna. I frånvaro av en överenskommelse förblir kostnaderna höga, som det fortsätter att råda osäkerhet kring kostnadsutvecklingen. En annan politisk fråga som regeringen tappat greppet om är den allt grövre brottsligheten. I stort sett drabbas av mycket grova brott. I parallellsamhällen frodas organiserad brottslighet och klansystem. I vardagen upplever människor stor otrygghet när gängen gör anspråk på hela stadsdelar, och rena avrättningar sker på öppen gata. Otryggheten påverkas också av rån, inbrott och annan kriminalitet. Mest drabbade är de som utsätts för brotten. Men även vänner, familj och hela det kringliggande samhället drabbas hårt. Vid sidan av det personliga lidandet drabbas också ekonomin av brottsligheten. De direkta kostnaderna för rättsväsen, polis och fängelseplatser är kända, men de indirekta kostnaderna riskerar att vara ännu större. När brottsligheten kopplar grepp om hela stadsdelar försvåras eller omöjliggörs ett lokalt näringsliv. Investeringar riskerar att utebli när otryggheten är stor. För varje människa som drabbas av brott och för varje barn som rekryteras till organiserad brottslighet riskerar samhället gå miste om arbetsinsatser och belastas med kostnader för till exempel vård och socialtjänst. Mina frågor till finansminister : Hur påverkar osäkerheten kring migrationspolitiken ministerns bedömning kring behovet av säkerhetsmarginaler och budgeteringsmarginaler och behovet av andra ekonomisk-politiska åtgärder i statens budget för åren framöver? Vilka offentligfinansiella konsekvenser uppskattar ministern att de samhällsekonomiska kostnaderna för brottsligheten får, och hur påverkar det ministerns avsikt att utreda frågorna ytterligare och vidta ytterligare åtgärder i den ekonomiska politiken för att eftersträva hållbara offentliga finanser?
ip · H710465 · 2020-08-31 00:00:00 — Interpellation 2019/20:465 Preems utbyggnad i av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Regeringen har hanterat Preems utbyggnad av raffinaderiet i dåligt från början. Genom att ta över miljöprövningen sent i processen har regeringen visat en bristande respekt för domstolarnas oberoende, som det globala klimatarbetet kan bli lidande. släpper ut mindre koldioxid än det genomsnittliga raffinaderiet i . Det är bättre för klimatet att bensin och diesel tillverkas här och att får del av investeringarna. Dessutom regleras raffinaderiets utsläpp i EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS. Regeringens agerande undergräver handelssystemet och öppnar upp för andra länder att införa egen särlagstiftning. Det vore förödande för det som förmodligen är EU:s viktigaste klimatverktyg. Preem vill börja processa förnybara biodrivmedel vid sitt raffinaderi i . En ökad inhemsk produktion är viktig för att möta en ökad efterfrågan och garantera en hållbar produktion. Det kommer att krävas en ökad inhemsk produktion för att ska kunna ha en ambitiös reduktionsplikt och nå målet för transportsektorns utsläpp . Mark- och har i sitt yttrande gett grönt ljus till Preems utbyggnad. Att gå emot det skulle inte bara vara att underkänna domstolen. Det skulle också innebära att regeringen medvetet bidrar till ökade utsläpp globalt – vilket strider mot klimatpolitiska ramverk – och att regeringen undergräver EU ETS. Det måste finnas långsiktiga spelregler för att företag ska våga investera i och bidra till den helt nödvändiga klimatomställningen. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : När kommer regeringen att lämna besked om Preem tillåts bygga ut sitt raffinaderi i ?
ip · H710467 · 2020-09-01 00:00:00 — Interpellation 2019/20:467 Januariöverenskommelsens del om a-kassan av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) ”Arbetslinjen värnas. Arbetslöshetsförsäkringen ska reformeras i linje med en flexicuritymodell och öppnas för fler som arbetat, baseras på inkomster och trappas ned samt fasas ut i takt med arbetslöshetens längd.” Så lyder punkt 19 i den så kallade januariöverenskommelsen med och Liberalerna, förutsättningen för att Socialdemokraterna och kunde sitta kvar i regeringsställning innevarande mandatperiod. Mot bakgrund av den uttalade ambitionen från såväl socialdemokratiska som miljöpartistiska företrädare att bryta denna del av januariöverenskommelsen önskar jag ställa följande fråga till arbetsmarknadsminister : Kommer ministern att fullfölja januariöverenskommelsen i denna del?
ip · H710468 · 2020-09-02 00:00:00 — Interpellation 2019/20:468 Reduktionsplikt av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Transportsektorn står för en tredjedel av utsläppen av växthusgaser i . För att nå klimatmålen är elektrifiering av bilar en viktig del i omställningen, men det är inte enda sättet. Biodrivmedel är ett kostnadseffektivt sätt att nå klimatmålen för nya bilar och befintlig fordonsflotta. förbrukades biodrivmedel i , enligt preliminära siffror från SCB. kom lagen om reduktionsplikt för att skynda på omställningen. innebär den att koldioxidutsläppen ska minska för bensin och för diesel. Enligt förordningen om reduktionsplikt ska kvoterna för biodrivmedel successivt höjas. Trots att det är kvar saknas politiskt beslut om hur reduktionsplikten ska utformas kommande år. Med anledning av ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : När planerar miljö- och klimatministern att komma med besked kring den framtida reduktionsplikten?
ip · H710470 · 2020-09-03 00:00:00 — Interpellation 2019/20:470 Bekämpning av gängkriminaliteten av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Den grova gängbrottsligheten har blivit allt värre . Skjutningarna har på många håll blivit vardag. Bara har fler än 150 personer dödats i över 1 100 skjutningar. De kriminella gängen har ofta kopplingar till utsatta områden och påverkar både befolkningen i områdena och myndigheterna. De brottsbekämpande myndigheterna har svårigheter att upprätthålla lag och ordning, vilket leder till att otryggheten är högre i dessa områden är på andra ställen. De kriminella gängens våldskapital bidrar också till att skrämma vittnen, och våldet drabbar även helt oskyldiga offer. har lyckats bättre än . I landet finns det färre gängkriminella totalt än i . Samhällsutvecklingen visar att dagens regler uppenbart behöver kompletteras. Mot den bakgrunden vill införa flera förslag för att trycka tillbaka gängen. Till exempel vill vi se en bredare kriminalisering som träffar den som aktivt deltar i eller på annat sätt har samröre med kriminella gäng, och förslaget omfattar både deltagande i ett kriminellt gäng och samröre med ett kriminellt gäng. Det pågår ett arbete för att se över om deltagande i terroristorganisationers verksamhet ska kriminaliseras. En sådan förändring kräver sannolikt ändring i grundlag. har tidigare föreslagit att det arbetet ska inkludera samtliga våldsbejakande organisationer. Med hänsyn till den samhällsfara som de kriminella gängen i numera representerar finns det anledning att även inkludera deltagande i ett kriminellt gäng i ett förbud. Föreningsfrihetens syfte har aldrig varit att skydda kriminellas rätt att organisera sig. Utöver detta vill vi att gängbrottslighet leder till dubbla straff, att det ska bli möjligt att använda hemliga tvångsmedel mot aktiva gängmedlemmar utan krav på misstanke, att vistelseförbud införs, att visitationszoner införs, att ett system med kronvittnen och anonyma vittnen prövas, att möjligheterna till kamerabevakning utökas och att ungdomsfängelser för unga gängkriminella införs. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ställa sig bakom förslag om att införa ett förbud mot deltagande i och samröre med kriminella gäng och ge den sittande grundlagsutredningen i uppdrag att se över föreningsfriheten även i detta avseende? Är ministern beredd att vidta övriga nämnda åtgärder för att bekämpa gängen?
ip · H710471 · 2020-09-03 00:00:00 — Interpellation 2019/20:471 Tredje elförbindelse till av (M) till Statsrådet (S) har drabbats av ett stort antal strömavbrott. De återkommande strömavbrotten ställer till problem för hushåll och har lett till kostnader för den lokala industrin på för att reparera och återstarta produktionen. är en ö med stor befolkning och många företag, där vårt land har ett ansvar att säkra grundläggande funktioner såsom ett pålitligt elsystem. På ön finns dessutom industrier som förser med merparten av behovet av cement och där trygg, klimatbra el är en nyckel för minskade utsläpp och därmed för att ska kunna nå sina klimatmål. finns två kablar mellan och fastlandet. (SvK), som är ansvarigt för landets stamnät, har tidigare genomfört en förstudie om en tredje kabel till . SvK har tidigare konstaterat att det inte är samhällsekonomiskt lönsamt att bygga en tredje kabel till ön. gör SvK en annan analys. konstaterade att behovet av en ytterligare förbindelse förväntas uppstå tidigare än vad man tidigare konstaterat. Detta beror inte minst på den cementindustri som finns på ön och som planerar att bli koldioxidneutral . SvK bedömer även att en robust elförsörjning är viktig utifrån förmågan att upprätthålla totalförsvar. Det är därför rimligt att beslutar om ett uppdrag att återuppta projektering och färdigställande av en tredje elförbindelse till . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet kraftnäts bedömning av behovet av en tredje elförbindelse till ? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att återupptar projekteringen av en tredje förbindelse till ?
ip · H710472 · 2020-09-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:472 Laddning av elbilar av (V) till Statsrådet (S) kallade energiminister (S) till ett rundabordssamtal med intressenter kring elbilar och laddsystem. Syftet var att finna lösningar till hur elbilsladdning vid publika laddstationer ska kunna underlättas med ”enhetliga och enkla betalningslösningar”. Det var inte för . är det allt annat än enkelt för den som vill ta klimatansvar och ladda elbilen. Några av problemen är att det finns en uppsjö av olika betalningssystem, det finns laddstolpar som inte är påslagna, priset är inte alltid klart och det förekommer rena ockerpriser. Den stackars elbilisten tvingas köra omkring med olika laddkort, blippbrickor och appar för att kunna betala för laddningen i de olika betalsystemen. Det är helt och hållet kontraproduktivt. Dessutom har nästan alla laddplatser byggts ut med statliga subventioner. Det talas om vilda västern, laddkaos, laddträsk och annat. har 8 200 publika laddningspunkter upprättats med statligt stöd från stödprogrammet Klimatklivet. När staten delfinansierar laddstolparna borde ett minimikrav vara att betalsystemen ska vara enkla och priserna överkomliga. Varför har regeringen inte ställt några sådana krav? Man får känslan av att det för vissa är viktigare att ta så mycket betalt som möjligt än att se till att bilisten kan ladda sin elbil enkelt. Kanske fungerar laddinfrastruktur inte så väl som en marknad? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för ett enkelt betalsystem med överkomliga priser för laddbara bilar? Vilka krav kommer regeringen fortsättningsvis att ställa för de subventioner som betalas ut till publika laddplatser för elbilar?
ip · H710473 · 2020-09-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:473 Biotopskyddet och jordbruket av Per Schöldberg (C) till Statsrådet (S) Jordbruket bidrar till en starkt levande landsbygd med öppna landskap och hållbara livsmedel. har jordbrukare vårdat och förädlat med en djup insikt om kretslopp och naturvärden. I med sitt varierande landskap och sin steniga jord är det helt naturligt att i samband med plöjning och harvning samla upp sten och lägga i högar. Dock har oförutsägbar byråkrati och myndighetsutövning försvårat för lantbrukare att bedriva och planera sin verksamhet. Jag har i tagit del av flera fall där markägare och arrendatorer fått myndighetsbeslut kopplade till biotopskyddet som väcker frågor. En arrendator har några tillfälligt placerade stenhögar på sin och även äldre stenmurar och odlingsrösen. Arrendatorn samlade ihop stenen tillfälligt eftersom de vi inte visste var de skulle göra av dem under vår- och höstbruk. Kanske de skulle ha nytta av dem längre fram. Stenmurar och stenrösen omfattas av lagstiftning och biotopskydd. Det finns en bred medvetenhet om och, skulle jag säga, acceptans bland markägare kring detta. Så också hos den aktuella arrendatorn som tänkt att inte lägga några nya stenar på gamla stenmurar, stenrösen och åkerholmar. I stället lade de stenarna i en ny hög för att framöver besluta vad de skulle göra. Kort sagt, man vill göra rätt och gott. Men tydligen har en helt ny hög med stenar på jordbruksmark samma skydd som en äldre stenmur och får inte flyttas eller ändras om den legat . Det är en del av regelverket, som det förefaller att få känner till. Återigen, min bild är att det finns förståelse och acceptans för skydd av stenmurar och odlingsrösen hos markägare och arrendatorer. Det är en helt naturlig del av jordbruket att samla ihop sten i åkermarken, i synnerhet i , för att kunna bruka marken mer rationellt och därmed hålla landskapet öppet och generera hållbara livsmedel. Men när en ihopsamlad stenhög från åkermarken blir biotopskydd enligt myndigheters tolkning skapar det osäkerhet och frustration. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att – utan att gå in på det enskilda fallet – det är på detta sätt biotopskyddet är satt att fungera, och är det rimligt att på det här sättet inskränka äganderätten och möjligheterna till ett rationellt jordbruk? Om inte, avser statsrådet att vidta några åtgärder?
ip · H710474 · 2020-09-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:474 Tillgången till specialistsjuksköterskor av (M) till Socialminister (S) Svensk sjukvård är kvalitetsmässigt bland världens bästa. Svensk sjukvård har varit i framkant med att ta fram nya metoder i hälso- och sjukvård vilket haft avgörande betydelse. Så långt handlar det mycket om professionernas ansvar, ett ansvar det tagit på stort allvar. Det som professionerna däremot varken har makt över eller ansvar för är utbildningssystemet. Ett utbildningssystem som kräver lång planering och framförhållning för att tillräckligt många välutbildade personer ska klara det tuffa uppdraget som specialistsjukvård är. I samband med coronapandemin, som vi fortfarande lever under, blir det tydligt för alla hur stor betydelse den specialiserade sjukvården har för våra chanser att överleva vid en svår sjukdom. finns en stor vårdskuld framåt som kommer att kräva stora resurser om stora ingrepp ska kunna göras och avancerad sjukvård genomföras. Vi lider brist på specialistsjuksköterskor och bristen kommer inte att bli mindre. Med anledning av ovan vill jag fråga socialministern : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att det ska bli betydligt fler specialistsjuksköterskor i den svenska vården?
ip · H710475 · 2020-09-04 00:00:00 — Interpellation 2019/20:475 Straffrättsliga åtgärder mot otillåtna vägspärrar av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) stoppade och kontrollerade unga maskerade män bilar som körde in i och ut ur stadsdelen i nordöstra . Vägspärrarna upprättades för att männen skulle kontrollera vilka personer som åkte in och ut ur ett bostadsområde och att kontrollera om personer från ett rivaliserande gäng befann sig i området. Vägspärrarna var en tydlig maktdemonstration. En mycket kraftfull signal att man kontrollerar området, styr dem som bor där och gör som man vill. Ett tydligt uttryck för ett parallellsamhälle. Det är detta som gör händelsen med vägspärrarna så laddad och obehaglig. Det framkommer att även om ett antal av de unga männen omhändertogs för störande av allmän ordning i samband med vaktposteringen så kommer det troligen inte vara möjligt att åtala dem för något brott. Det har diskuterats om männen kan ha gjort sig skyldiga till ofredande, egenmäktigt förfarande eller olaga tvång, men det troliga är att männen inte har gjort sig skyldiga till något av dessa brott i lagens mening. Brott av denna typ kräver dessutom att det finns en målsägande. Att någon anmäler att de på något sätt hindrats i sin rörelsefrihet eller upplevt sig ofredade. Det man däremot kan fråga sig är om inte detta beteende skulle kunna vara närliggande det som kallas föregivande av allmän ställning. Det är ett brott som återfinns i 17 kap. 15 § och som exempelvis är tillämpligt när någon som inte är polis utger sig för att vara polis. Troligen är inte heller brottet föregivande av allmän ställning – så som det är utformat – tillämpligt i det aktuella fallet med vägspärrarna. Det finns dock, enligt min mening, ett behov av att utreda om inte det här sättet att ikläda sig en självpåtagen kontrollbefogenhet borde vara straffbart. Det är inte vägspärren eller ens stoppet av bilen som utgör problemet, utan det är makt- och kontrollbeteendet. Det är stötande och problematiskt att det inte finns straffrättsliga verktyg för att komma åt ett sådant makt- och kontrollbeteende. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att straffbelägga dylik självpåtagen kontrollbefogenhet?