frsrdg · H704RR1 · 2020-02-14 00:00:00 — I tabell 10 nedan redovisas fördelningen av publicerade granskningsrapporter utifrån de tre inriktningar som effektivitetsrevisionen huvudsakligen ska utgå från enligt lagen om statlig revision. En granskning kan beröra flera inriktningar. började vi även följa upp huruvida nya granskningar knyter an till målen inom Agenda 2030-arbetet. Tabell 10 Fördelning av antal rapporter utifrån granskningens inriktning Inriktningen av effektivitetsrevisionen varierar naturligt mellan åren. Sammantaget bedömer att effektivitetsgranskningarna levde upp till bredden i lagens krav. följer i den årliga uppföljningsrapporten upp vad som skett med anledning av effektivitetsrevisionens genomförda granskning. I rapporten gör bedömningar av genomslaget av de lämnade granskningsrapporterna på kort sikt () och lång sikt (tre till ). För rapporterna (som omfattades av uppföljning på kort sikt), har närmare hälften av rekommendationerna omhändertagits av regeringen, antingen i åtgärder som redan pågår eller i nya insatser. Av rapporterna som följs upp i syfte att bedöma långsiktiga effekter av granskningarna framgår att drygt hälften har lett till att regeringen vidtagit åtgärder med stöd av rapporterna. Sammanfattningsvis bedömer genomslaget som högt. Det är dock viktigt att vara medveten om den osäkerhet som råder kring möjligheten att härleda åtgärderna direkt till granskningsrapporternas slutsatser och rekommendationer. 12Se bilagan Publicerade granskningar per utskott och inriktning. Hur de som granskas uppfattar kvaliteten Ett annat sätt att bedöma kvaliteten i granskningsrapporterna är via de enkäter som efter avslutad granskning skickar till dem som har granskats (enligt överenskommelse undantas ). ansåg att de granskningsrapporter som publicerades helt eller i huvudsak gav ett professionellt och välbalanserat intryck, och ansåg att de rekommendationer som lämnades helt eller i huvudsak var begripliga, relevanta och möjliga att använda. Effektivitetsrevisionens kvalitetssäkring är en integrerad del av granskningsprocessen. Utöver att projektledaren, projektgruppen och enhetschefen har ett kvalitetsansvar bidrar också metodämnessakkunniga, jurister, utsedda interna opponenter samt kollegor på till kvalitetssäkringsarbetet. Efter att ett utkast till granskningsrapport har behandlats vid ett seminarium får och den eller de andra myndigheter som har granskats möjlighet att faktagranska och lämna övriga synpunkter på rapportutkastet. När även dessa synpunkter har beaktats fattar ansvarig riksrevisor beslut om granskningsrapporten. initierades en översyn av granskningsprocessen för att ytterligare stärka kvalitetssäkringen. Denna översyn slutfördes , och den nya processen kommer att införas . Utöver detta har det klarspråksarbete som påbörjades inom resulterat i nya riktlinjer som kommer att införas för att främja tydligare och mer läsarvänliga granskningsrapporter. Kostnaderna för effektivitetsrevisionen är jämförbara med föregående år. Kostnaden för omvärldsbevakning har minskat, medan kostnaden för metodutveckling och utbildning har ökat. tog översynen av processen för effektivitetsrevision många timmar i anspråk, vilket avspeglas i kostnaderna. Tabell 11 Nettokostnader för Effektivitetsrevision (tkr) 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 12 Redovisade timmar för Effektivitetsrevision Såväl kostnaden per publicerad granskning (tabell 13) som antalet redovisade timmar (tabell 14) har ökat något. Kostnader och timmar påverkas i hög grad av inriktning och omfattning på de granskningar som genomförs, det vill säga omfattande och komplicerade granskningar drar upp den genomsnittliga kostnaden och vice versa. Tabell 13 Kostnader för granskningar (tkr) Upparbetad kostnad vid årets början Årets kostnad för granskningar Kostnad för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapporter Styckkostnad för årets publicerade granskningar Tabell 14 Antal redovisade timmar för anställd personal för granskningar Upparbetade timmar vid årets början Årets timmar för granskningar Timmar för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapporter Snitt timmar för årets publicerade granskningar hade inga kostnader för granskningar som avslutats utan avlämnande av rapport (tabell 15). uppgick dessa kostnader till betydande belopp, men har därefter återgått till normal nivå. Tabell 15 Granskningar som avslutats utan avlämnande av rapport Total kostnad i tkr Antal ej publicerade rapporter 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING Verksamhetsgrenen Nationellt revisionsorgan omfattar uppgifter som har utöver att bedriva revision och internationellt utvecklingssamarbete. utbyte med och andra intressenter ska ske effektivt och i enlighet med myndighetens uppgift, vilket bland annat innebär att ta fram en granskningsplan, årlig rapport och uppföljningsrapport, samt att bidrar med sin kunskap genom att besvara remisser. En viktig del i verksamhetsgrenen är att samverka såväl internationellt som nationellt i syfte att bidra till gemensam kunskaps- och kapacitetsuppbyggnad samt inhämta perspektiv och kunskaper till den egna organisationen. Verksamhetsgrenen planeras och redovisas i en nationell respektive internationell del. I granskningsplan 2019/20 presenterar riksrevisorerna verksamhetens huvudsakliga inriktning, för att ge en samlad bild av pågående och planerad granskning. Granskningens inriktning för såväl årlig revision som effektivitetsrevision beskrivs utifrån en gemensam riskmodell med fyra huvudsakliga risker för staten. bedömer att den gemensamma modellen bidrar till att vi kan förmedla en samlad bild av pågående och planerad granskning. Sammanfattning och uppföljning av den genomförda granskningen I Riksrevisorernas årliga rapport sammanfattades de viktigaste iakttagelserna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. En ambition med den årliga rapporten är att den ska kunna beskriva trender och problem i staten som kan ses som generella, genom att de berör flera av utskottsområden. Framställningen i den årliga rapporten är därför tematisk. Syftet med är att ge underlag för att bedöma resultatet av granskning, det vill säga om den har bidragit till bättre statlig verksamhet. Uppföljningsarbetet ska också kunna användas internt för att utveckla myndighetens granskning. Uppföljningsrapporten har utvecklats för att på ett bättre sätt kunna ge en samlad bedömning av granskningsverksamhetens resultat. Genom att följa upp de rekommendationer som den årliga revisionen lämnat i revisionsrapporter kunde dessutom tydligare visa på den årliga revisionens förebyggande arbete. Utvecklingen i den här delen svarar bland annat mot vad finansutskottet tidigare uttryckt i sitt betänkande om uppföljningsrapporten. bjuder in till ett öppet seminarium med riksrevisorerna med anledning av den årliga rapporten och uppföljningsrapporten. Det är ett värdefullt tillfälle för att upprätthålla en löpande och nära kontakt med och att få ge en sammanfattande bild av granskningsverksamheten. Årets seminarium handlade om iakttagelser som har gjort i fråga om de granskade organisationernas långsiktiga arbete. Exempelvis diskuterades bemyndiganden och hur organisationerna planerar i förhållande till att statens budget beslutas i taget. råd för och vetenskapliga rådet råd för är verktyg för samråd och insyn i verksamhet och organisation. Rådet kallades tidigare . Namnbytet uttrycker att rådet har fått utvidgat ansvar och att sambandet mellan och har stärkts. Riksrevisorerna har informerat rådet om verksamhet och organisation, bland annat om publiceringsplan och om granskningsplanen 2019/20. Vetenskapliga rådets uppgift är att bidra till ökade kunskaper om metoder och förhållanden för att långsiktigt förbättra underlag för beslutsfattande och kvaliteten i granskningen. anordnade fyra sammanträden med rådet. bedömning är att rådet har bidragit till kvalitetsarbetet för revisionen genom värdefulla synpunkter på såväl effektivitetsrevisionens granskningsrapporter som myndighetsövergripande publikationer. är medlem i revisionsorgan (INTOSAI). Inom INTOSAI har deltagit i ett antal arbetsgrupper och kommittéer, främst inom arbetet med att ta fram gemensamma revisionsstandarder. Vid lanserades ett nytt ramverk för internationella standarder. bedömer att det nya ramverket kommer att bidra till att skapa större tydlighet i tillämpningen av internationella revisionsstandarder. genomförde åtaganden på EU-nivå, till exempel genom kontakter med Europeiska revisionsrätten (ECA). har deltagit i kontaktkommittén för revisionsmyndigheterna i samt medverkat i genomförandet av ECA:s granskningsbesök i . I övrigt har avslutat en peer review14 av och påbörjat en peer review av . bedömning är att det ger utvecklande erfarenheter att delta i genomlysningar av andra länders revisionsmyndigheter. 14Med peer review avses i detta sammanhang när en revisionsmyndighet granskar en annan revisionsmyndighet. 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING De redovisade kostnaderna för verksamhetsgrenen var högre än föregående år. Ökningen inom Övrig avrapportering beror på en mer rättvisande redovisning av kostnaderna för granskningsplan, uppföljningsrapporten, riksrevisorernas årliga rapport samt riksrevisorernas tid i nationella frågor. Inom Externa kontakter och seminarier har efter riksdagsvalet bjudit in riksdagsutskotten för att berätta om myndighetens verksamhet. Betydligt fler remisser har också besvarats än föregående år (2019: 30 stycken, 2018: 16 stycken). Dessa faktorer har bidragit till högre kostnader 2019 än 2018. Tabell 16 Nettokostnader för Nationellt revisionsorgan (tkr) Externa kontakter och seminarier Tabell 17 Antal redovisade timmar för Nationellt revisionsorgan Externa kontakter och seminarier internationella utvecklingssamarbete syftar till att stödja utvecklingen av oberoende och professionella nationella revisionsorgan och stärka deras förmåga och kapacitet att bedriva revision i enlighet med internationella standarder. Målsättningen är att bidra till utvecklingen av demokrati samt till stärkt parlamentarisk kontrollmakt i samarbetsländerna. stöd är inriktat på våra partners införande av internationella revisionsstandarder i alla delar av verksamheten. Inom finansiell revision och regelefterlevnadsrevision sker detta främst genom coachning av team, men även genom utbildning och stöd i att utveckla metoder och processer. För många samarbetspartner är effektivitetsrevision en relativt ny verksamhet. Utvecklingssamarbetet bedrivs framför allt i globala, regionala och bilaterala program i , , västra och . disponerar ett separat anslag för denna verksamhet. Verksamheten genomfördes i stort i enlighet med beslutade projektplaner och samförståndsavtal. bedrev verksamhet i tre regionala och tio bilaterala samarbetsprojekt. Inga nya bilaterala projekt påbörjades och inga samarbeten avslutades . På global nivå fokuserades insatserna på kapacitetsutveckling inom ramen för INTOSAI. För att få genomslag inom revisionsgrenarna har även bidragit med stöd inom ledning, ledarskap och kommunikation. Inom ramen för de regionala samarbetsprojekten har bidragit till att insatser genomförts i 34 länder och omfattat 37 nationella revisionsmyndigheter, varav 26 i söder om . En väsentlig del av verksamheten har genomförts inom ramen för ett institutionellt partnerskap med AFROSAI-E15, en regional organisation bestående av 24 engelskspråkiga och två portugisisktalande nationella revisionsmyndigheter i . finansiella bidrag utgjorde av AFROSAI-E:s budget 2019. Inom ramen för samarbetet med AFROSAI-E bidrog bland annat i utvecklingen av ett utbildningsprogram som ett led i att bygga upp en resurspool av regionala experter. Syftet är att stärka ägarskapet bland revisionsmyndigheterna i regionen och nå hållbara utvecklingsresultat. Målet är att utbildningskompetensen i regionen ska höjas så att revisionsmyndigheternas kapacitet och förmåga att genomföra revision ökar och beroendet av internationellt stöd minskar. 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING Inom effektivitetsrevision stöder AFROSAI-E:s utveckling mot mer analytiska och användbara effektivitetsrevisionsrapporter. finansiering och expertdeltagande i grundkurser bedöms som centralt för att ge revisorer i AFROSAI-E en baskompetens inom effektivitetsrevision. fortsatte att leda juryarbetet med att bedöma rapporter och utse vinnaren av den bästa effektivitetsrevisionen i AFROSAI- E-regionen, the Prize. Flera revisionsmyndigheter som inte deltagit i the Prize väljer att nominera rapporter till priset, vilket vi ser som ett tecken på att effektivitetsrevision bedrivs i allt större utsträckning i regionen. har även bidragit till AFROSAI-E:s arbete inom finansiell revision och regelefterlevnadsrevision. AFROSAI-E:s manualer för revisionsmetodik tillämpas i allt högre grad, vilket vi bedömer bidrar till en bättre kvalitet i både finansiell revision och regelefterlevnadsrevision. AFROSAI-E:s sammanställning av medlemmarnas självskattning visar en svag utveckling inom området revisions- och metodkompetens. Vår bedömning är att , genom strategisk dialog och resursstöd, spelar en nyckelroll för att AFROSAI-E ska fortsätta prioritera de revisionsnära frågorna. Detta är centralt för att stärka medlemmarnas förmåga att självständigt bedriva revision i enlighet med internationella standarder. ser AFROSAI-E som en viktig drivkraft för institutionsbyggande i regionen och i främjandet av oberoende revision av offentlig verksamhet, vilket gör stöd till AFROSAI-E fortsatt prioriterat. Utöver samarbetet med AFROSAI-E har genomfört regionala insatser i som bedömts bidra till stärkt samarbete mellan revisionsmyndigheterna i , och . Insatserna har bland annat avsett stöd i kvalitetssäkring och kommunikation med fokus på ländernas parlament. Inom ramen för regionala samarbete i med ASEANSAI16 fortsatte vi utvecklingen av utbildningsmaterial inom finansiell revision och regelefterlevnadsrevision. Arbetet genomförs tillsammans med flera regionala experter, vilket bedöms ge starkare ägarskap. En serie med regionala workshoppar inom finansiell revision på västra avslutades . Vår bedömning är att insatsen bidragit till att deltagande revisionsmyndigheter kunnat utveckla sina metoder och till att bygga professionella och sociala nätverk för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan revisionsmyndigheterna i regionen. stärkte sitt fokus på länder som befinner sig i konflikter eller har kommit ur konflikter. undertecknades samförståndsavtal med riksrevisionerna i och . I begränsar sig stöd till att bistå i utvecklingen av myndighetens 16Association of South-East Asian Nations Supreme Audit Institutions. 17Albanien, Bosnien och , , , och . Samarbetet med riksrevision bedrivs med en bred ansats och omfattar utöver insatser inom finansiell revision och effektivitetsrevision även ett institutionellt stöd. bistod den afghanska revisionsmyndigheten bland annat med att genomföra finansiell revision av ett statligt ägt bolag, i enlighet med internationella standarder. Samarbetet med riksrevision är inne i en tvåårig utfasningsperiod som avslutas . var fokus att nå hållbarhet i de resultat som uppnåtts i samarbetet samt i etablerandet av en funktion för kvalitetssäkring, med syftet att bidra till ökad kvalitet i processer och revisionsprodukter. fortsatte stödet för att stärka den organisatoriska kapaciteten hos våra samarbetspartner. Inom ledarskapsområdet fokuserade arbetet på verktyg och metoder för att utveckla team och individer i relation till verksamhetens mål. Intern och extern kommunikation är centralt för att säkerställa genomslag för en revisionsmyndighets arbete. Arbetet fokuserades på interna kommunikationsstrukturer samt utveckling av bland annat rapporternas läsbarhet. stöttar intranätsutveckling i flera länder. Insatser har också genomförts med fokus på extern kommunikation mot parlament, medier och andra viktiga intressenter. (, CBC) främjar utvecklingen av kapacitet och förmågor hos oberoende revisionsmyndigheter och INTOSAI:s regionala organisationer. har som vice ordförande i , där är ordförande, verkat för att CBC i större utsträckning ska prioritera initiativ anpassade efter behov hos revisionsmyndigheter i utvecklingsländer. leder projektgruppen som främjar stöd till revisionsmyndigheter i bräckliga situationer. Projektgruppen anordnade två insatser i respektive för ledningarna i berörda revisionsmyndigheter. Vid seminariet i Tu- nis deltog representanter från revisionsmyndigheter i , , , , , och . I arrangerade i samarbete med International () en workshop, främst med deltagande från revisionsmyndigheter i . Ämnen som diskuterades vid dessa båda tillfällen omfattade bland annat hur man behåller kompetent personal, utvecklar relationerna med parlamentet och bekämpar korruption samt hur man kan stärka revisionsmyndigheters oberoende. gjorde en genomlysning av vårt samlade engagemang i CBC, och med utgångspunkt i de direktiv som utfärdas av () om vad som får rapporteras som bistånd gjordes bedömningen att kostnader för detta engagemang i enlighet med anslagsändamålet till fullo ska redovisas som internationellt utvecklingssamarbete. Detta förklarar en väsentlig del av ökningen av redovisade kostnader för globala 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING insatser (se tabell 18 nedan). engagemang i CBC syftar till att få till stånd en mer effektiv användning av de offentliga resurserna och därigenom bidra till den ekonomiska utvecklingen i medlemsländerna. var enskilt största insats inom utvecklingssamarbetet en workshop för deltagare från sex samarbetsländer i , och , vilket står för en del av ökningen av kostnaderna under Globala insatser. Insatsen fokuserade på verktyg och metoder för stärkt analys i effektivitetsrevisionsrapporter. I posten Globala insatser ingår även kostnader exempelvis för arbete med metodutveckling och nya samarbeten. Tabell 18 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete (tkr) Globala insatser samt metodutveckling publicerar en uppföljningsrapport över det internationella utvecklingssamarbetet. Den senaste rapporten publicerades och baseras på de utvärderingar som har gjorts av samarbetsprojekt sedan den förra resultatrapporten publicerades . gjordes inga externa utvärderingar. hade vid ingången av 2019 ett anslagssparande om på biståndsanslaget. Inriktningen var fullt anslagsutnyttjande. har nått ambitionen vad gäller verksamhetens volym och inriktning och går ur 2019 med ett utnyttjande av anslagskredit om . I kostnaderna för myndighetens internationella utvecklingssamarbete ingår kostnader för myndighetsgemensamma uppgifter, som redovisas som bistånd i enlighet med direktiv som utfärdas av DAC för vad som får rapporteras som bistånd. För ytterligare upplysningar om fördelningen av gemensamma kostnader, se avsnittet Redovisningsprinciper. Tabell 19 Nettokostnader och lämnade bidrag för Internationellt utvecklingssamarbete (tkr) Tabell 20 Antal redovisade timmar för Internationellt utvecklingssamarbete Årligt samråd hölls med Sida . I detta avsnitt redovisas de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att det finns god kompetens för att nå verksamhetens mål och utföra uppgift. Här redovisas även personalstatistik samt genomförda aktiviteter för att ytterligare förbättra arbetsmiljön. förändrades rekryteringsbehov eftersom personalomsättningen inom effektivitetsrevisionen sjönk från 2019 medan den andra stora verksamheten årlig revision hade en 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING personalomsättning på 2019 jämfört föregående år. Den internationella verksamheten ökade från 2019, vilket beror bland annat på flera pensionsavgångar. För de myndighetsgemensamma funktionerna sjönk personalomsättningen från . Även här är det fler pensionsavgångar som påverkar den höga siffran, men även annan personalrörlighet, vilket bidrar till fortsatt relativt hög nivå. Den högre personalomsättningen inom Årlig revision relativt övriga verksamheten beror delvis på att ett flertal yngre revisorer som har sitt första arbete hos har valt att sluta. En annan orsak är att flera erfarna medarbetare valt att lämna , på grund av upplevd hög arbetsbelastning, stort antal resdagar samt hög konkurrens om personal med såväl privata som statliga arbetsgivare. För att motverka en fortsatt hög personalomsättning inom den årliga revisionen har myndigheten sett över lönepolicy, lönekriterier och lönestruktur för att åstadkomma en tydligare och mer transparent lönepolitik. Utöver detta pågår ett utvecklingsarbete för att reducera antalet resdagar. Förhoppningen är att de olika insatserna ger effekt i form av lägre personalomsättning . fortsatte vi att mäta och följa upp arbetsmiljön genom enkätundersökningar. Resultatet visar ett medarbetarindex på 3,7 på en femgradig skala, vilket är i nivå med resultatet som framkom i enkäten . Medarbetarna har även engagerats i förberedelserna inför flytten till nya lokaler , detta för att säkra att övergången till aktivitetsbaserat kontor och ändrat arbetssätt ska innebära en fortsatt god och hållbar arbetsmiljö. Förberedelserna har genomförts i form av dialoger med fokus på både behov och lösningsalternativ. En arbetsmiljökonsekvensanalys har också genomförts. Totalt hade 316 tillsvidare- eller visstidsanställda per den 31 december 2019.18 Av de anställda arbetade 18 personer vid kontoret i och 20 personer vid kontoret i . Medelåldern för kvinnor var och för män . Detta är jämförbart med myndigheter under regeringen där medelåldern var för kvinnor och för män.19 Könsfördelningen inom har varit kvinnor och män. Enligt statistik är det en något högre andel kvinnor än för myndigheter under regeringen.20 19Arbetsgivarverkets statistik anger att medelåldern inom staten är för kvinnor och för män. 20Arbetsgivarverkets statistik anger kvinnor och män. Tabell 21 Antal anställda per den 31 december21 I huvudsak kan rekrytera den kompetens som verksamheten behöver. Dock genomfördes inte lika många rekryteringar som planerats under den senare delen av 2019, vilket resulterade i färre nyanställningar. Som föregående år är det dock en utmaning att attrahera erfarna revisorer och it-reviso- rer till den årliga revisionen. Färre årliga revisorer har därför anställts än vad som vore önskvärt för att kompensera för avgångarna. Vidare är arkivarier och registratorer exempel på yrkesgrupper som varit svåra att finna. För övriga delar av myndigheten är tillgången på kompetens tillfredsställande. Tabell 22 Könsfördelning av antal anställda per Tabell 23 Antal chefer fördelat på kvinnor och män22 Personalomsättningen var i genomsnitt 2019. Det är något högre än personalomsättningen för myndigheter under regeringen som var 13 procent.23 Tabell 24 Personalförändring (antal) 24 21 Tabellen är omräknad och inkluderar nu tjänstlediga i antal anställda. 22 Exklusive riksrevisorer. 23https:///nyheter--press/fakta-om-staten/medarbetare/perso- nalomsattning/ (). 24 I årsredovisningen redovisades tjänstlediga och entledigade på samma rad. redovisas entledigade separat. Uppgifterna om antalet tjänstlediga samt entledigade har justerats. Antalet tjänstlediga per uppgick till 6 anställda, till 15 anställda och till 22 anställda. 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 25 Personalomsättning per 26 fortsätter arbetet med strategisk kompetensförsörjning i form av bland annat kompetensinventeringar. Årets inventering visar att det behövs en allmän förstärkning av myndighetens digitala kompetens i samband med övergång till aktivitetsbaserat arbetssätt och arbetsformer. Behovet har även koppling till attraktionskraft som arbetsgivare samt att ökad digital kompetens är en förutsättning för att kunna effektivisera verksamheten. har deltagit i arbetsmarknadsdagar på flera universitet och högskolor för att profilera sig som en potentiell arbetsgivare för studenter och nyutexaminerade kandidater. Ett antal praktikanter har också arbetat hos , vilket bidrar till att synliggöra som en attraktiv arbetsgivare.