frsrdg · H704RB1 · 2020-02-17 00:00:00 — Framställning till 2019/20:RB1 Årsredovisning för riksbank 2019 riksbank överlämnar härmed årsredovisning till . I enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) innehåller årsredovisningen en förvaltningsberättelse, en balansräkning, en resultaträkning och en bedömning av den interna styrningen och kontrollen. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. att fastställer resultaträkning och balansräkning för enligt förslaget i årsredovisningen. , , , , Per och har deltagit i beslutet. har varit föredragande. uppgifter och roll ....................................................................... Organisation och styrning............................................................................. Ett fast penningvärde – prisstabilitet............................................................. Säkra och effektiva betalningar .................................................................... Ett stabilt finansiellt system.......................................................................... Statistik och forskning .................................................................................. BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING ................................... Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden...... INTERN STYRNING OCH KONTROLL................................................. avdelningar och deras uppgifter............................................. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till ansvarar för några av de mest grundläggande funktionerna i det finansiella systemet. En vanlig arbetsdag för mig och mina medarbetare handlar om att se till att det finns sedlar och mynt att betala med och att värdet på pengarna är stabilt. Vi sköter också om det centrala betalningssystemet för finansiella överföringar, förvaltar guld- och valutareserv och kan, som en sista utväg, låna ut pengar till banker om en finansiell kris skulle uppstå. Vi läser, skriver och räknar. Vi forskar, analyserar och kommunicerar. Med vårt dagliga arbete bidrar vi på – bankernas bank – till finansiell stabilitet och ser till att samhällsekonomin fungerar. En centralbank har alltså ett stort ansvar. När vi nu ser att de flesta verkar föredra att betala digitalt i stället för kontant, att människor uttrycker ett behov av snabbare och billigare utlandsbetalningar, när klimatförändringar skrämmer oss eller när den finansiella säkerheten hotas – då kan vi som centralbank inte sitta med armarna i kors. För att som institution ska vara relevant även behövs nytänkande och stärkt beredskap. Vi är en gammal institution, men behöver tänka nytt. Vi är en liten centralbank, men behöver tänka stort. Vi strävar efter stabilitet, men vet att vi behöver finna nya vägar och ta större steg för att utveckla verksamheten – och genomföra de förmodligen största förändringarna . påbörjade ett omfattande förändringsarbete med målet att vi ska kunna fortsätta att utföra våra huvuduppgifter och som självständig centralbank verka för en stark och säker ekonomi även . Den svenska betalningsmarknaden förändras i snabb takt. Olika digitala betalsätt är på väg att tränga ut kontanterna, och ny teknik leder till att betaltjänster erbjuds även av andra företag än banker. Digitaliseringen gör betalningarna enklare och smidigare, men skapar risker som behöver hanteras. Det statliga betalningsmedlet, det vill säga sedlarna och mynten, behöver moderniseras och betalningssystemen likaså. Med tanke på att slussas genom vårt centrala betalningssystem förstår var och en att vi måste ligga i den absoluta framkanten när det gäller vårt eget utvecklingsarbete. Men vi kan inte göra allt detta helt själva. En del frågor kräver politiska beslut, och vi är nu glada över att har hörsammat vår önskan om att utreda statens framtida roll på betalningsmarknaden. arbetar vidare med e-kronaprojektet, där vi studerar förutsättningarna för att ge ut ett digitalt komplement till kontanter. Vi har också förlängt öppettiderna i vårt RIX-system, vilket gör att finansiella institut får möjligheten att avveckla betalningar i centralbankspengar . Vi har även inlett förhandlingar med ECB om att använda ECB:s plattform för omedelbara betalningar, TIPS (Target Instant Settlement), även för svenska kronan. Dessutom genomförde vi vissa tekniska förändringar i penningpolitiska styrsystem, det vill säga de instrument, motparter och säkerheter för krediter som använder för att styra ränteläget i ekonomin. Förändringarna ändrar inte penningpolitikens inriktning men gör styrsystemet enklare och mer flexibelt. har sett till att människor har ett statligt betalningsmedel i en eller annan form. Vårt uppdrag är tidlöst, men tekniken förändras. vision är att alla ska ha tillgång till statliga pengar i såväl fysisk som digital form och att man snabbt, säkert och billigt ska kunna göra betalningar både inom och mellan länder, dygnet runt. Fortsatt låga räntor och fortsatt oro för hushållens skulder med stark konjunktur och en inflation nära målet på mattades svensk ekonomi av något , och konjunkturläget blev mer normalt. Inflationen sjönk, men detta var väntat, och inflationsutsikterna för det närmaste året var sammantaget ändå oförändrade. Penningpolitiken fortsatte att vara expansiv , med syftet att värna inflationsmålet och bidra till en god ekonomisk utveckling. fortsatte att köpa statsobligationer, och reporäntan hölls oförändrad på –0,fram till det sista penningpolitiska mötet då vi beslutade om att höja räntan till . Därmed lämnade reporänta det negativa ränteläget som haft . Låga räntor kan ha sidoeffekter, till exempel i form av ett alltför högt risktagande i ekonomin. , även när styrräntan var högre än , har de svenska hushållens ökande skulder oroat . Att de ökar beror bland annat på strukturella problem på bostadsmarknaden och på att realräntorna fallit i och i omvärlden, men även den expansiva penningpolitiken har bidragit. Hushållens stora skulder och olika sårbarheter i banksystemet gör det svenska finansiella systemet känsligt för störningar. Som en följd av detta bedömde att riskerna för den finansiella stabiliteten i ökade något . påpekade att det därför är viktigt att motståndskraften i det finansiella systemet förbättras, bland annat genom att bankerna ökar sitt kapital i förhållande till sina totala tillgångar. För att man ska kunna bedöma hushållssektorns motståndskraft och penningpolitikens effekter på samhällsekonomin behövs detaljerade data över de svenska hushållens tillgångar och skulder. lämnade ett förslag till om att utreda förutsättningarna för att samla in denna typ av statistik. ställde sig bakom förslaget och uppmanade regeringen att tillsätta en utredning. lade särskilt fokus på att analysera den svenska kronan, som utvecklades svagare än vad vi förväntat oss. Med en flytande växelkurs är det många olika faktorer som påverkar kronans värde i förhållande till andra valutor. Sammantaget bedömde att sidoeffekterna av negativ styrränta har varit hanterliga. Viktigt att prata om det vi gör – men också att lyssna Vad gör påverkar många grupper i samhället, och därför behöver vi ständigt hitta nya former för att ha dialog. har vi byggt vidare på positiva erfarenheter från 350-årsjubileet där vi kraftsamlade för att nå allmänheten runt om i landet. Vi bjuder in olika grupper i samhället, lyssnar på deras frågor och försöker besvara dem. ordnade vi till exempel en välbesökt riksbanksdag med föreläsningar, expertsamtal och visning av våra guldtackor. Vi träffar också allt fler gymnasieelever: dels när vi i direktionen är ute i landet, dels genom vår nystartade föreläsarpool med medarbetare som utbildar elever och studenter om roll i samhällsekonomin. Även 2019 höll vi våra uppskattade lärardagar där våra experter berättar om sina områden och ett 40-tal lärare sätter sig i skolbänken här på . Förutom ett stort antal medieintervjuer arbetar vi själva för att bli mer relevanta i olika digitala kanaler. Vi producerar allt fler egna filmer där vi på ett enklare sätt förklarar skälen för olika beslut och där vi också kan bemöta frågor som medborgarna ställer till oss via brev och sociala medier. gör vi också våra publikationer mer lättillgängliga för bredare grupper. publicerade vi en helt ny webbrapport om betalvanorna i , Så betalar svenskarna 2019. Klimatförändringarna är en av de största utmaningarna . De påverkar hur ekonomin fungerar och skapar nya risker även på de finansiella marknaderna. Vi arbetade därför vidare med att försöka hitta nya sätt att ta hänsyn till hållbarhetsaspekter i vår verksamhet och bidra till klimatarbetet. valde att, av klimatskäl, sälja vissa delstatsobligationer i valutareserven med särskilt högt koldioxidavtryck. Mer behöver naturligtvis göras, och vi fortsätter därför att analysera frågor kring hållbarhet i det finansiella systemet tillsammans med centralbanker och tillsynsmyndigheter i det internationella (Network for Greening the ). En parlamentarisk kommitté presenterade ett förslag till ny lag för riksbank, och förslaget ska nu genomgå sedvanlig remissbehandling innan det blir ny lag. behöver fortsätta sitt arbete så att vi är nytänkande och håller hög beredskap för förändrade förutsättningar i vår omvärld, precis som vi säger i vår vision 2022. En central faktor för att lyckas är att vi har både kompetenta med- arbetare och ett gott ledarskap. Därför är en av våra fem viktigaste prioriteringar att skapa en utvecklande arbetsplats. En del i detta arbete är att vi började arbeta mer strategiskt genom att be alla medarbetare att inventera vilken kompetens som behövs på såväl kort som lång sikt. Jag vill tacka alla riksbanksanställda för betydelsefulla arbetsinsatser och för att ni med era yrkeskunskaper, goda idéer och engagemang bidrar till denna förändringsresa. arbetar på medborgarnas uppdrag för en stark och säker ekonomi. Det har vi alltid gjort, och det kommer vi att fortsätta att göra. räkenskaper visar ett resultat på för . Förutom den finansiella redovisningen finns i denna årsredovisning en övergripande beskrivning av aktiviteter inom bankens huvudområden. För mer detaljerade beskrivningar finns referenser till publikationer och rapporter som offentliggjorts samt hänvisning till webbplats. Ordlistan i bilaga 4 underlättar läsningen genom att förklara viktiga ord och begrepp. är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde – prisstabilitet Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat ett mål för inflationen som säger att den årliga förändringen i konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) ska vara . penningpolitik inriktas på att uppfylla inflationsmålet och stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken, vars syfte är att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Förutom att stabilisera inflationen runt inflationsmålet strävar därför även efter att stabilisera produktion och sysselsättning runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. Inflationsmålet är dock överordnat. För att påverka inflationen och den ekonomiska utvecklingen beslutar om nivån på sin styrränta, den så kallade reporäntan. Dessutom publicerar efter varje penningpolitiskt möte sin prognos över reporäntan, den så kallade reporäntebanan. Reporäntan och reporäntebanan påverkar andra räntor i ekonomin och därmed den ekonomiska aktiviteten och inflationen. kan även använda sig av andra åtgärder för att påverka räntebildningen. Den åtgärd som framför allt har varit aktuell är köp av svenska statsobligationer. Ett säkert och effektivt betalningsväsende – finansiell stabilitet ska enligt riksbankslagen även främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det kan göra genom att på olika sätt bidra till stabiliteten i det finansiella systemet och genom att se till att det går att göra betalningar på ett säkert och effektivt sätt. får enligt riksbankslagen tillhandahålla ett centralt betalningssystem som banker och andra aktörer kan använda för att göra betalningar. De konton som tillhandahåller används också för att genomföra penningpolitiken och att i krissituationer tillföra extra likviditet för att stabilisera marknader och finansiella institut. kapacitet att agera ”bankernas bank” är således en förutsättning både för att uppfylla målet om prisstabilitet och för att främja finansiell stabilitet. Dessutom ansvarar för att försörja landet med sedlar och mynt. Säker och effektiv kontantförsörjning har ensamrätt att ge ut sedlar och mynt i och att ansvara för kontantförsörjningen. Detta innebär att tillhandahåller sedlar och mynt, makulerar uttjänta sedlar och mynt och löser in ogiltiga sedlar. Må- let är att säkerställa att sedlar och mynt är av hög kvalitet och att kontantförsörjning är säker och effektiv. Allmänheten och de företag som hanterar kontanter ska ha ett stort förtroende för sedlar och mynt och för kontantförsörjningen. följer också utvecklingen på betalningsmarknaderna och analyserar användningen av kontanter och alternativa betalningsmedel i ekonomin för att vara beredd att vid behov kunna anpassa sin verksamhet till förändringar i samhället. Säkra och effektiva finansiella överföringar äger och driver det centrala betalningssystemet som möjliggör för marknadsaktörerna att göra finansiella överföringar sinsemellan utan kredit- eller likviditetsrisker. De flesta transaktioner i svenska kronor som inte görs internt i en enskild bank hanteras i någon form genom . Därmed har en avgörande betydelse för att det svenska finansiella systemet ska fungera väl, och därför har satt höga mål för dess tillgänglighet och funktionalitet. har dessutom stor betydelse för det penningpolitiska styrsystemet. Räntorna på deltagarnas konton i är nämligen direkt kopplade till reporäntan. Dessa räntor påverkar de kortare räntorna på de finansiella marknaderna. genomför också själv olika transaktioner genom , exempelvis penningpolitiska transaktioner av olika slag, och lämnar krediter vid extraordinära åtgärder, när sådana är motiverade. Förebyggande arbete och krishantering Att kontantförsörjningen och betalningssystemet mer generellt fungerar väl är en förutsättning för stabilitet i det finansiella systemet. I linje med internationell praxis definierar finansiell stabilitet som att det finansiella systemet upprätthåller sina grundläggande funktioner och dessutom har motståndskraft mot störningar som hotar dessa funktioner. Det är viktigt att såväl som andra länders centralbanker tillsammans med andra myndigheter arbetar för att minska risken för finansiella kriser och säkerställer att man har förmågan att hantera allvarliga störningar som kan uppkomma i det finansiella systemet. arbetar med att förebygga hot mot den finansiella stabiliteten genom att löpande analysera utvecklingen i det finansiella systemet och i eko- nomin i övrigt samt genom att uppmärksamma risker som byggs upp. lysen fokuserar främst på de stora bankerna i (, , Han- delsbanken, Nordea och ) samt de marknader och den infrastruk- tur som är viktiga för deras finansiering och riskhantering. stem som ingår i övervakning är: betalningssystem , Euroclear Sweden AB:s avvecklingssystem för värdepapper (VPC- systemet), Clearing AB:s centrala motpartssystem för finansiella deri- vat, råvaruderivat samt repor och Bankgirocentralen BGC AB:s betalningssy- stem för clearing av massbetalningar. ger rekommendationer dels till banker och andra aktörer på de finansiella marknaderna, dels till lagstiftaren och andra myndigheter med må- let att upplysa om risker och lämpliga åtgärder för att minska dessa. påverkar också utformningen av lagar och regler för tillsyn och krishantering genom att svara på remisser och konsultationer och aktivt delta i arbetet i flera internationella organisationer. Flera myndigheter i ansvarar för att främja finansiell stabilitet. samarbete mellan myndigheterna bedrivs bland annat i det finansiella stabili- Rådet är ett mötesforum och inte ett beslutsfattande organ. bär att de representerade myndigheterna kan föra fram sina åsikter om vad de tycker ska åtgärdas, men beslut om vilka åtgärder som ska vidtas fattas själv- ständigt av myndigheterna inom deras respektive ansvarsområden. nansiell kris inträffar delar , , Finansdeparte- mentet och Riksgälden ansvaret för att hantera krisen på ett sätt som minimerar de samhällsekonomiska kostnaderna. kan bidra till att hantera en finansiell kris på olika sätt: genom normala penningpolitiska åtgärder, genom att tillföra extra likviditet till det finansiella systemet, genom stöd till en enskild bank i form av utlåning mot säkerhet, genom att kommunicera bedömningar och genom sam- arbete med andra myndigheter och organisationer i och i utlandet. är en myndighet under . utser ledamöterna i riksbanksfullmäktige, och riksbanksfullmäktige utser i sin tur ledamöterna i direktion. Fullmäktige ska också övervaka och kontrollera direktionens arbete. direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att vare sig söka eller ta instruktion från någon annan. Genom att delegera uppgiften att upprätthålla ett stabilt penningvärde till har gett penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapat förutsättningar för att inflationsmålet ska uppfattas som trovärdigt. Den självständiga ställningen tar sig också uttryck i finansiella oberoende som säkras bland annat genom att har ett tillräckligt stort eget kapital och har rätt att förvalta finansiella tillgångar. Syftet med tillgångsförvaltningen är att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag, exempelvis genom att genomföra penningpolitiken, ha beredskap att intervenera på valutamarknaden och kunna ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. Tillgångarna måste därför vara sammansatta så att beredskap och förmåga finns att utföra uppdragen. Regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Kommittén antog namnet . Uppdraget innefattade bland annat frågor om penningpolitikens mål och medel, roll i arbetet med den finansiella stabiliteten, roll på kontantmarknaden och styrningen av . fick också i uppdrag att utreda finansiella oberoende och balansräkning. lämnade sitt slutbetänkande till regeringen. bidrog till utredningen med en sakkunnig och en expert. Dessa avgav särskilda yttranden i utredningen. inledde under slutet av året sin analys av den samlade utredningstexten för att kunna lämna remissvar inom remissperioden som sträcker sig till . lägger stor vikt vid att vara öppen och tydlig i sin verksamhet. En bred krets av utomstående ska kunna förstå vad gör och varför. Genom att är öppen och tydlig med vad som ligger till grund för de penningpolitiska besluten ökar trovärdigheten för inflationsmålet. Öppenhet skapar dessutom förtroende för hur bedömer och hanterar situationen på de finansiella marknaderna. Att redogör för sina bedömningar bidrar också till att marknadsaktörerna kan bilda sig en uppfattning om den ekonomiska utvecklingen och riskerna i det finansiella systemet. självständiga ställning ställer stora krav på kommunikation och insyn i bankens verksamheter så att dessa kan granskas och utvärderas av allmänheten och . analysarbete presenteras normalt i rapportform. Fördjupande analyser och detaljerade beskrivningar av metoder och modeller publiceras löpande i olika former. På webbplatsen presenteras samtliga publikationer i fulltext. Flertalet av dessa publiceras på både svenska och engelska. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal och artiklar samt protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. Utifrån visionen att vara ”en nytänkande centralbank med hög beredskap” fortsatte att utveckla sin organisation och styrning för att ytterligare öka effektiviteten och kvaliteten och anpassa verksamheterna till förändringar i omvärlden. utsåg riksbanksfullmäktige till ny vice riksbankschef. Hon ersatte som lämnade sin tjänst . leds av en direktion som utses av riksbanksfullmäktige. Direktionen ansvarar för bankens verksamhet, medan fullmäktige utser ledamöterna i direktionen och fastställer arbetsordning. var organiserad i sju avdelningar (se figur 1 och bilaga 1). En ledningsgrupp bestående av cheferna för samtliga avdelningar utom internrevisionsavdelningen har till uppgift att samordna och följa upp verksamheten. Chefen för kommunikationsenheten ingår också i ledningsgruppen, och chefen för stabsavdelningen är ordförande. Riksbanksfullmäktige består av elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöter och suppleanter utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Nuvarande fullmäktige utsågs efter valet . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktige bestod av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , Fölster, , , , ClasGöran , (), och . Utöver att utse ledamöterna i direktion och besluta om deras löne- och anställningsvillkor fastställer fullmäktige arbetsordning. I arbetsordningen anges övergripande organisation och regleringen av vissa lednings- och beslutsfrågor. Fullmäktige beslutar också om utformningen av sedlar och mynt. Vidare lämnar fullmäktige förslag till om hur resultat ska disponeras och yttrar sig till i fråga om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. Fullmäktige har dessutom, enligt förarbetena till ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank, till uppgift att följa och kontrollera hur bedriver sin verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid och yttra sig under direktionens sammanträden, men de har inte förslags- eller rösträtt. Fullmäktige har även en revisionsfunktion vars arbete utförs av externa konsulter. Fullmäktige lämnar remissyttranden inom sitt verksamhetsområde, och direktionen samråder med fullmäktige om framställningar och formella skrivelser med förslag till och regeringen som avser ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida. Ordföranden och vice ordföranden lämnar vanligtvis en redovisning om fullmäktiges arbete till finansutskott. sammanträdde fullmäktige vid tolv tillfällen. Därutöver har fullmäktige fattat två beslut per capsulam. En redogörelse för fullmäktiges verksamhet presenteras i fullmäktiges framställning till 2019/20:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera. direktion består av sex ledamöter med mandatperioder på fem eller . Fullmäktige utser en ordförande i direktionen som ska vara chef för och minst en vice ordförande som ska vara förste vice riksbankschef. Direktionen har ett gemensamt ansvar för verksamhetens inriktning, utveckling och effektivitet. Direktionen fastställer organisation mer i detalj i Instruktionen för riksbank. Vidare fattar direktionen beslut om penning- och valutapolitiken, betydelsefulla frågor inom området finansi- ell stabilitet, betalningsfrågor och om . rektionen beslutar också om strategiska mål, verksamhetsplan och budget. Riksbankschefen har i uppdrag att följa upp verksamheten mot fastställda pla- ner och mot den beslutade budgeten. Riksbankschefen är också chef för avdel- Direktionen fattar gemensamma beslut vid sina sammanträden. höll direktionen totalt 24 sammanträden (varav sex penningpolitiska möten). Därutöver har direktionen fattat sex beslut per capsulam. Direktionen ska minst lämna en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. ledamöter i vid två öppna utfrågningar om penningpolitiken, en öp- pen utfrågning om finansiell stabilitet och en öppen utfrågning om Riksban- kens rapport till : Redogörelse för penningpolitiken 2018. bestod direktionen av följande ledamöter: