frsrdg · H704NR1 · 2020-03-17 00:00:00 — för att diskutera utskottets medlemsförslag om en nordisk film- Vid ett möte med Byggindustrier diskuterades framti- dens byggsektor, byggstandarder, energianvändning och klimatpåverkan. skottet fick även möjlighet att diskutera turismfrågor vid ett besök på mässan I samband med session i hölls ett möte med representanter från , , och för att höra deras tankar om en gemensam nordisk ansökan om att anordna för damer 2027. Utskottet beslutade att tillsammans med tre öv- riga utskott som deltog i mötet anta ett uttalande till stöd för förbundens ansö- Transportfrågan har varit en återkommande fråga i utskottet . lämnade Mittengruppen ett medlemsförslag om att minska utsläppen från flygsektorn mot bakgrund av att klimatpåverkan från internationella flygresor ökar. Förslaget behandlades i utskottet vid mötena , . antogs medlemsförslaget med en rekommendation om att utarbeta en gemensam strategi för att minska utsläppen från flygsektorn (rek. 25/2019/tillväxt). 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Vid sommarmötet fick utskottet en föredragning av från företaget som driver eldriven färjetrafik mellan och om företagets verksamhet och potentialen med eldrivna färjor. For Sea ger ungefär 2 000 jobb i regionen. Det konstaterades att det är en utmaning i många hamnar att få tillräckligt med ström för att kunna bedriva batteridriven färjetrafik. Utskottet har även behandlat ett medlemsförslag om elektrifiering av sjöfart och terminaler (A 1771/tillväxt) som bereds fortfarande. Den 8–anordnades Nordic Future Transport Summit i och utskottet stod värd för flera seminarier. Ordförande (S) deltog vid dessa som representant för utskottet. Utskottet hade försökt få till politisk dialog med transportministrarna, men har inte fått gehör för sina önskemål. Vid utskottets möte i samband med sessionen i beslutade utskottet att skriva ett brev till transportministrarna för att på så vis framföra sina åsikter om transportfrågor. lämnade Nordisk grön vänster ett medlemsförslag om att bekämpa skattefusk. Medlemsförslaget aktualiserades återigen då beslut fattades om att hålla ett miniseminarium om skatteflykt . Seminariet hölls i samband med utskottets sommarmöte i . I seminariet deltog forskaren från som höll en presentation om koncerners användning av holdingbolag samt brister i regelverket för informationsutlämnande som försvårar myndigheternas arbete med att följa skattefusk inom delar av näringslivet. Vidare nämndes ett antal konkreta åtgärder som skulle kunna vidtas för att bekämpa skattefusk, däribland lagstiftning som innebär en plikt att informera om deltagande i olika så kallade intressegemenskaper. Utskottet följde upp frågan om skattefusk vid septembermötet och beslutade då att ställa en skriftlig fråga till de nordiska ländernas skattemyndigheter för att undersöka hur man arbetar med informationsinhämtning. behandlade utskottet ett medlemsförslag om att elektrifiera . Medlemsförslaget hade kommit från den socialdemokratiska gruppen. Genom att främja elektrifiering av vägtransport vill man minska koldioxidutsläppen inom transportbranschen. Utskottet menade även att har goda förutsättningar att ta rollen som pådrivande i utvecklandet av ett elvägsnätverk i . Beredning av ärendet fortsätter . (V) representerade vid i den 14–. Hon höll två anförande, ett om en gemensam baltisk energimarknad och ett om en gemensam elmarknad. Den 24–höll en energikonferens i vid vilken (L) och (V) represente- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN deltog även i Eufores parlamentariska möte om förnybar energi , den 22–som rådets representant. stod utskottet, tillsammans med utskottet för ett hållbart Nor- den, värd för ett energiseminarium i . Seminariet syftade till att påverka EU:s framtida energipolitik och representanter från , Euro- peiska kommissionen, Beneluxparlamentet, samt ener- giindustrins gemensamma organ Nordenergi var på plats. höll, i egenskap av rapportör för energifrågor, ett anförande på temat hur Nor- arbetar med EU-relaterade frågor om energi. Varas (V) deltog vid seminariet. Miljömärkning för nordisk möbelindustri Vid session i fick utskottet besök från representanter från möbelindustrin för att diskutera ett medlemsförslag om miljömärkesordning (A 1768/tillväxt). Som uppföljning på detta bjöd utskottet in från Ríkiskaup till januarimötet för en presentation om offentlig upphandling på och de grundläggande principerna för miljömärkning och upphandling. Då offentlig upphandling är hårt reglerad inom EU kan ickediskrimineringsregler ibland försvåra möjligheten att välja en närproducerad lösning. Vid utskottets möte var som är ansvarig för samarbete och dialog mellan offentliga inköpare och nordisk miljömärkning (Svanen) i samt från Miljömärkning inbjudna för att diskutera frågan ytterligare. Efter presentationerna beslutade utskottet att inte arbeta vidare med medlemsförslaget då man ansåg att det gällande regelverket inte snedvrider konkurrensen om det förstås och används på rätt sätt. Mittengruppen lämnade ett medlemsförslag om digital bipacksedel till läkemedel. Utskottet beslutade vid januarimötet att formulera en skriftlig fråga till de nordiska hälsoministrarna om medlemsförslaget om digital bipacksedel till läkemedel (A 1741/tillväxt). Vid sommarmötet beslutade utskottet att även begära in svar på den skriftliga frågan från den nya finska respektive danska regeringen så att utskottet har en enhetlig bild när förslaget ska färdigbehandlas. Förslaget bereds vidare . Vid januarimötet behandlades det brevsvar som kommit in från den svenska utbildningsministern gällande medlemsförslaget om ömsesidigt godkännande av utbildning och yrkesmässiga kvalifikationer inom parallella arbetsområden (A 1742/tillväxt). I samband med utskottets möte så konstaterade utskottet att det i Nordiska ministerrådets handlingsplan för ökad mobilitet 2019–2021 ingår att man ska arbeta med frågan. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN nen såväl som de baltiska staterna ingått avtal om automatiskt erkännande av högre utbildningar. Utskottet ställde sig bakom medlemsförslaget men valde att skicka det på remiss till utskottet för kunskap och kultur. rekommenderade ministerrådet att arbeta för ett ömsesidigt godkännande av utbildning och yrkesmässiga kvalifikationer inom parallella arbetsområden (rek. 21/2019/tillväxt). Mittengruppen hade inför utskottets möte lämnat ett nytt medlemsförslag om stärkt styrelsekompetens genom mångfald i näringslivets styrelser. Utskottet ställde sig positivt till förslaget. Medlemsförslaget innebar bland annat en kartläggning av situationen i respektive nordiskt land vad gäller konkurrenskraft och tillväxt kopplat till mångfalden i styrelser och att synliggöra nyttan med mångfald i styrelser i förhållande till företags lönsamhet (rek. 24/2019/tillväxt). Vid januarimötet behandlades ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om att inrätta ett arktiskt turismsamarbete. Med utgångspunkt i sårbarheten i den arktiska turismen och de begränsningar som finns godkände utskottet förslaget till betänkande. rekommenderade ministerrådet att initiera upprättandet av ett särskilt nordiskt arktiskt turismsamarbete, att understödja utbytet av kunskap om hållbar turism i och att initiera utredningar om bästa praxis för arktisk turism (rek. 23/2019/tillväxt). Utskottet diskuterade även turismsamarbete i samband med sitt besök på under sommarmötet. Mittengruppen hade ett förslag om roaming i hela , som även skulle omfatta och . Vid januarimötet behandlades medlemsförslaget och utskottet ställde sig bakom förslaget med tillägget att försöka finna en lösning inom ramen för gällande EU-direktiv. Vid aprilmötet ställde sig utskottet bakom ett förslag till betänkande där rekommenderar att etablera ett nordiskt roamingsamarbete där alla nordiska invånare fritt kan använda mobilen inom de nordiska länderna och självstyrande områdena. Beslut fattas om förslaget . (S) deltog i Beneluxparlamentets session i som hade temat digitalisering och artificiell intelligens. Havsekonomi och hållbart havsbruk Vid januarimötet behandlades ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om havsekonomi. Utskottet var positivt till förslaget och beslutade att i samband med sommarmötet inbjuda , projektkoordinator för på , för en presentation om havsbruks- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN planeringen mellan , och . Husa lyfte särskilt fram bris- terna i ländernas samordning men även i strukturella olikheter mellan länder- resurser behöver förvaltas på ett bättre sätt och Sve- rige, och behöver anta gemensamma målsättningar. valde att arbeta vidare med medlemsförslaget där grunden är att olika intressen behöver samordnas och gemensamma standarder och strategier behöver arbe- fattades beslut om medlemsförslaget om hållbart havs- bruk och havsekonomi (rek. 20/2019/tillväxt). antogs ett medlemsförslag som behandlats i utskottet (rek. 1/2019/tillväxt) om finansiering till en nordisk filmkommission. I rekommendationen uppmanar ministerrådet att överväga hur man, på rättvisa villkor och i samarbete med branschen, kan locka fler internationella filmproduktioner till , exempelvis genom att upprätta en nordisk filmkommission. Vid utskottets septembermöte konstaterades det att svarat positivt på rekommendationen med motiveringen att man ser värdet av ett sådant samarbete, inte minst för att attrahera fler turister till . avser att skicka frågan på remiss till de nationella och regionala filmkommissionerna i . I samband med utskottets sommarmöte i gjordes ett besök till där även frågan om en nordisk filmkommission togs upp. Utskottet har det formella ansvaret för gränshinderfrågor, men många frågor bereds i den informella tvärpolitiska Gränshindergruppen. Gruppen har haft två korta möten samt ett längre arbetsmöte och har i första hand bevakat och följt de frågor som arbetar med. Gränshindergruppen har behandlat frågor som Nordiska ministerrådets handlingsplan för mobilitet, det nordiska dubbelbeskattningsavtalet, digitalisering och e-id, byggstandarder, kartläggning av gränshinder för kulturarbetare, geoblockering och ömsesidigt erkännande av utbildningar och yrkeskvalifikationer. I samband med höstsessionen i träffades gränshindergrupp och Nordiska ministerrådets gränshinderråd för att diskutera hur man kan arbeta tillsammans för att harmonisera byggstandarder och byggregler i . Utskottet har tagit fram ett utskottsförslag om en barometer för integration. Barometern har diskuterats i Gränshindergruppen med inspiration från ett index över integrationen i . rekommenderade ministerrådet att, som en del i sin strävan om att ska bli världens mest integrerade region, överväga att upprätta en barometer som ska kunna ge en bild av huruvida Nor- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN den utvecklas i en mer integrerande eller en mer disintegrerande riktning (rek. 22/2019/tillväxt). hade skickat en rekommendation till regeringarna om nationella rådgivningskommittéer för gränshinderfrågor i de nordiska länderna och om hur man inom ramen för sina respektive nationella förvaltningar arbetar med gränshinderfrågor. Vid utskottets möte konstaterades att ingen av regeringarna hade svarat på rekommendationen. Utskottet beslutade att begära politisk dialog i frågan, vilket är planerat att äga rum . Nordiska ministerrådets vision 2030 undertecknade en ny vision – ska vara världens mest hållbara och integrerade region till 2030. Visionen har tre underliggande handlingsplaner. Utskottet beslutade att göra följande inspel till handlingsplanerna: att prioritera miljöindex för hamnar, cirkulär ekonomi, återanvändning av energi, laddningsinfrastruktur, befrämjande av byggnationer i trä, ekonomisk hållbarhet, gemensam nordisk statistik, social hållbarhet, utbildning och jobb, stöd till små och mellanstora företag. Vid sommarmötet konstaterades att flera av utskottets prioriteringar fanns med i förslaget till budget för 2020, bland annat digitalisering och insatser som främjar rörlighet. Under mötet lyftes det fram att det kunde vara relevant att peka på en utökad satsning på vätgas som energiform samt byggsektorn. Utskottet beslutade att föreslå presidiet att särskilt prioritera följande områden i budgetförhandlingarna med ministerrådet : upprättandet av ett tillfälligt ministerråd för transport, nordisk gränsstatistik och harmonisering av byggregler. Vid utskottets möte i diskuterade utskottet vilka fokusområden som utskottet borde prioritera . Utskottet enades då om att inte ha några särskilda prioriterade områden utan att följa de medlemsförslag och de initiativ som redan är igång. Utskottet beslutade även att hålla sommarmötet i . Möjliga frågor att studera är klimat och energi. Utskottet för välfärd i Utskottet för välfärd i behandlar frågor som rör den nordiska välfärdsmodellen, barn och unga, vård och omsorg, civilrätt, funktionsvariationer samt frågor kring alkohol, narkotika och missbruk. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN ryms även demokratifrågor, arbetsmarknadsfrågor, jämställdhet, urfolk, mänsk- liga rättigheter och bekämpande av kriminalitet. politik samt flyktingfrågor hör också till utskottets fokusområden. Svenska medlemmar i utskottet var fram till sessionen i Bieler (SD), (S), (M), (S), (M). (C) var medlem i utskottet fram Efter sessionen i var , och svenska medlemmar i utskottet. Utskottet har haft fem möten och huvudtemat har varit Nordiska välfärdslösningar för minskad ojämlikhet med inriktning på två konkreta prioriteringar; likalön och uppföljning av metoo. Utöver huvudtemat har utskottet arbetat med frågor som jämställdhet på arbetsmarknaden, e-recept inom , digitalisering, civilrätt, gemensamt nordiskt likalönscertifikat, nordiskt samarbete mot hedersförtryck, suicidprevention samt ökat samarbete mellan de nordiska sjukvårdssystemen. Utskottet har ingått i en arbetsgrupp inom den parlamentariska om migration och integration. (S) utsågs till utskottets rapportör i gränshindergrupp. Utskottet har haft möten med ministrar, sakkunniga, experter och organisationer för att inhämta kunskap och information inom aktuella och relevanta områden. Utskottet träffade bland annat social- och barnminister , representanter från , Samiskt parlamentariskt råd och före detta ministern som presenterade en strategisk genomlysning av socialområdet i . Utskottet hade även möten med den finländska jämställdhetsministern , EU-rådgivare och vid på . Årets sommarmöte förlades till Åbo och med syftet att få en inblick i hur man i dessa regioner arbetar med frågor som rör social- och hälsovård, barn- och familjepolitik, integration på arbetsmarknaden, invandring och motverkande av segregation. I Åbo mötte utskottet bland annat stadsdirektör som redogjorde för arbetet med social- och hälsovårdsreformen i , arbetet som bedrivs för att öka jämställdheten i arbetslivet samt åtgärderna som görs för att förbättra villkoren för utsatta barn och unga i kommunen. Utskottet besökte även Syvälahti allaktivitetshus som bedriver barn- och ungdomsverksamhet finansierad av Åbo kommun och Kompetenscenter för invandrare som arbetar med stödformer för att främja integrationen på arbetsmarknaden. I kommun, som är belägen i , träffade utskottet kommundirektör som redogjorde för hur man i en liten skärgårdskommun arbetar med områden som rör sjukvård, skola, polis och integration. Utskottet avslutade resan i där man fick information om olika ungdomsprojekt som bedrivs på , däribland ungdomshuset Boost 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN som arbetar med att ge ungdomar mellan bättre förutsättningar att klara sina studier och komma ut på arbetsmarknaden samt Skärgårdsungdomarnas intresseorganisation som tillvaratar ungdomars intressen genom att anordna olika aktiviteter, workshoppar och läger i den åländska skärgården. Hälsofrågor och sociala frågor Utskottet fortsatte arbetet med ett medlemsförslag om att göra till en föregångsregion för att motverka utanförskap som presenterades av den socialdemokratiska gruppen vid session i . Förslaget hade som utgångspunkt att utanförskap leder till allvarliga ekonomiska och sociala problem, både för samhället och den enskilda individen, och att det är ett strukturellt problem som inte minst drabbar barn och unga. I förslaget framhölls vikten av såväl tidiga sociala insatser som långsiktiga lösningar för att bryta utvecklingen med en växande marginalisering i de nordiska länderna. Utskottet ställde sig bakom förslaget och konstaterade att detta är ett område som även lyftes fram i den strategiska genomlysningen av nordiskt samarbete på det sociala området som lades fram . Utskottet betonade behovet av förebyggande insatser och att arbeta med strukturer som främjar detta. Be- handlingen resulterade i en rekommendation till om att sätta fokus på utanförskap och att ska vara en föregångsregion för systematiskt motverkande av utanförskap genom att titta på olika modeller för att främja social investering och förebyggande insatser (rek. 5/2019/välfärd). Den socialdemokratiska gruppen lade fram ett medlemsförslag om suicidprevention i . I förslaget stod det att 3 500 personer begår självmord i och att många åtgärder behöver vidtas inom detta område, bland annat förebyggande arbete, psykosociala och medicinska insatser och ett utökat kunskapsutbyte och samarbete i de nordiska länderna. Ut- skottet var enigt i att det är viktigt att sätta fokus på denna problematik och beslutade att sända ut förslaget på remiss till relevanta myndigheter och organisationer. Remissinstanserna var till största delen positiva till förslagets intentioner och i svaren fanns även en rad konkreta åtgärder, såsom mötesforum för utbyte av idéer mellan de nordiska länderna, nationella och nordiska handlingsprogram, ett sektorsövergripande nordiskt organ, rundabordssamtal om förebyggande av självmord i samt ytterligare forskning. Utskottet ansåg att frågan behövde belysas ytterligare innan en rekommendation kunde antas av och beslutade därför att arbeta vidare med förslaget , bland annat genom att bjuda in ansvariga ministrar till kommande utskottsmöten. antog 2018 en rekommendation till om ökat samarbete mellan de nordiska sjukvårdssystemen. lämnade 2019 ett meddelande till utskottet i vilket man bland annat redogjorde för de många insatser som satts igång på området som en uppföljning av Könbergrapporten Det framtida nordiska hälsosamarbetet som presenterades 2014. Utskottet välkomnade i sitt betänkande de samarbetspro- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN jekt som pågår inom många olika områden – såsom digitalt hälsosamarbete, e- hälsa, välfärdsteknologi, forskning, sällsynta sjukdomar och högspecialiserad behandling – och kunde konstatera att det nordiska samarbetet mellan de nor- diska sjukvårdssystemen fortsätter att utvecklas och förfinas. tade mot den bakgrunden att rekommendationen var färdigbehandlad, samti- digt som man avsåg att även i fortsättningen följa utvecklingen inom detta Ett medlemsförslag om att minska barns och ungas tillgång till porr i sam- hället presenterades av den socialdemokratiska gruppen. slaget hänvisade till en forskningsrapport framtagen av där det framkom att många barn och unga i mer eller mindre regelbun- det tittar på porr på nätet. Förslagsställarna menade att man genom samarbete och kunskapsutbyte i de nordiska länderna kunde finna konkreta åtgärder och lösningar för att minska ungdomars möjlighet att konsumera porr, till exempel genom åldersverifiering och olika tekniska lösningar. behandling uttrycktes att det är viktigt att frågan lyfts fram, men den konser- vativa gruppen ansåg att förslaget behövde modifieras och konkretiseras och delges utskottet på nytt. Ärendet togs därefter upp igen vid utskottets möte i samband med sessionen i , och efter omröstning beslutade man att arbeta vidare med det reviderade förslaget. Den konservativa gruppen reser- verade sig dock mot beslutet. Utskottet hade 2019 ett möte med den tidigare isländske socialministern Árni Páll Árnason för att följa upp arbetet med den strategiska genomlysning av den nordiska välfärdsmodellen på det sociala området som presenterades Syftet med genomlysningen, som innehöll 14 konkreta förslag, var att få fram kunskap om hur man genom nordiskt samarbete och goda exempel kan bibehålla en hög standard på detta område. Vid mötet kom det fram att samt- liga ansvariga ministrar var positiva till genomlysningen och att utsatta unga, förebyggande arbete och sociala investeringar är viktiga områden som ska uppmärksammas och få ett starkare fokus. Det betonades även att man i större utsträckning behöver engagera frivilligorganisationer, att det är viktigt att ut- byta erfarenheter inom socialområdet och att en alltmer åldrande befolkning ställer stora krav på våra nordiska samhällen. Med anledning av en befolkningsundersökning på , utförd av for Folkesundhed i och , beslu- tade utskottet att sända en skriftlig fråga till om hur man konkret ämnar följa upp de allvarliga sociala problem som framkom i Det rörde sig bland annat om våld i hemmet, alkoholkon- sumtion, sexuella övergrepp och självmord (suicidproblematik). i pekade på vissa positiva tecken som situationen är allvarlig på många områden. Det framhölls även att och har ett tätt samarbete, både på ministernivå och mellan olika myndigheter och att det görs ekonomiska satsningar för att stötta det grönländska självstyrets arbete med barn och ungdomar. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN ett möte med en representant från där frågor ställdes om olika aspekter av undersökningen. Utskottet behandlade ett medlemsförslag om förstärkt nordiskt civilrättsligt samarbete, väckt av Mittengruppen i . Förslaget hänvisade till de nordiska statsministrarnas deklaration att ska vara världens mest integrerade region och till Nordiska ministerrådets rapport om ett stärkt nordiskt lagsamarbete. I förslaget betonades vikten av det civilrättsliga lagstiftningsarbetet och att lagarna i de nordiska länderna utarbetas i samarbete, med gemensam lagtext och förarbeten. Utskottet framhöll i sitt betänkande över förslaget att de nordiska ländernas lagstiftning dessvärre utvecklas åt olika håll, vilket medför nya gränshinder för medborgare som arbetar och studerar i ett annat nordiskt land och att det därför är angeläget att genom konkreta åtgärder stärka samarbetet på detta område. Ut- skottets behandling ledde fram till två rekommendationer i vilka uppmanar dels de nordiska regeringarna att starta en gemensam nordisk rättsdatabas, att återupprätta det nordiska civilrättsliga lagstiftningssamarbetet och att garantera tillräckliga resurser för att lagsamarbetet länderna emellan säkerställs på ministernivå (rek. 3/2019/välfärd), dels att införa de civilrättsliga förslagen från rapport nordisk lovsamarbeid – Muligheter og utfordringer i det nordiska samarbetet (rek. 4/2019/välfärd). Mittengruppen presenterade ett medlemsförslag om nordiskt samarbete mot hedersförtryck. I förslaget betonades att alla, oavsett kön, sexualitet eller familjebakgrund, ska ha rätt att bestämma över sin egen framtid, få tillgång till all undervisning i skolan och själv bestämma vem man vill leva med. Förslaget hänvisade också till FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling där mål 5 handlar om att skapa ett jämställt samhälle där alla människor ska ha samma förutsättningar och möjligheter. Förslaget framhöll att civilsamhället har en central roll i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer och att erfarenheter av samverkan mellan det offentliga och civila måste tas till vara och stärkas. I utskottet fanns en bred enighet om förslagets intentioner. Behandlingen utmynnade i en rekommendation (rek.