frsrdg · H804JO1 · 2020-11-10 00:00:00 — får kritik för att under utredningen av ett ärende om sjukpenninggrundande inkomst ha begärt in uppgifter från en bank utan att ha haft stöd för det (Dnr 5933-2018) Beslutet i korthet: Vid utredningen av en enskilds sjukpenninggrundande inkomst (SGI) begärde in kontouppgifter från en bank med hänvisning till bestämmelserna om uppgiftsskyldighet i 110 kap. 31 och 33 §§ socialförsäkringsbalken (SFB). rätt att begära in uppgifter med stöd av dessa bestämmelser omfattar endast utredningar som rör bostadsbidrag och bostadstillägg. I beslutet uttalas att således saknade behörighet att i ett ärende om SGI begära in de aktuella uppgifterna från banken med hänvisning till dessa bestämmelser. Den om- ständigheten att uppgifterna begärdes med stöd av 110 kap. 33 § SFB gav banken den felaktiga signalen att den var skyldig att lämna ut de begärda uppgifterna. I beslutet förtydligar JO att inte kan begära in uppgif- ter med stöd av 110 kap. 31 och 33 §§ SFB om en enskild har bostadsbidrag eller bostadstillägg men utredningen rör ett annat ärendeslag. I en anmälan till JO klagade på handläggning i ett ärende om sjukpenninggrundande inkomst för BB. Han anförde bl.a. följande: Försäk- ringskassan begärde in uppgifter om bankkonton och hänvisade till 110 kap. 31 och 33 § socialförsäkringsbalken (SFB) som avser bostadsbidrag och bostadstill- lägg men inte sjukpenninggrundande inkomst. begärde dess- utom kontoutdrag för än vad utredningen krävde och avvisade honom som ombud med stöd av falska påståenden. JO hämtade inledningsvis in handlingar i ärendet. Anmälan remitterades där- efter till som i sitt remissvar uppgav bl.a. följande (bilagor här utelämnade): Enligt 110 kap. 33 § SFB ska banker och andra penninginrättningar på be- gäran lämna uppgifter enligt 110 kap. 31 § första stycket SFB till Försäk- ringskassan, och allmän förvaltningsdomstol i ären- den om äldreförsörjningsstöd, bostadsbidrag och bostadstillägg. När det behövs för bedömningen av frågan om ersättning eller i övrigt för tillämpningen av SFB får enligt 110 kap. 14 § l SFB göra en förfrågan hos den försäkrades arbetsgivare, läkare, anordnare av SO C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2020/21:JO1 personlig assistans eller någon annan som kan antas kunna lämna behövliga uppgifter. Förfrågningar som gjorts i pågående kontrollärende tog en kontrollutredare över utredningen gällande BB:s sjukpenninggrundande inkomst. Det pågick två kontrollut- redningar avseende BB där utredaren bedömde att det fanns felaktigheter i lämnade uppgifter. Det fanns därför skäl för att göra en fördjupad utredning av BB:s rätt till sjukpenninggrundande inkomst. I ett av kontrollärendena hade en utredare tidigare begärt in ett kontout- drag för enligt 110 kap. 31 och 33 §§ SFB för att utreda BB:s rätt till bostadsbidrag. begärde kontrollutredaren in kontoutdrag för perioden l janu- ari–enligt 110 kap. 31 och 33 §§ SFB för att utreda BB:s sjuk- penninggrundande inkomst. När BB:s ombud ringde till upp- märksammade kontrollutredaren att BB inte var beviljad bostadsbidrag efter . Beslut om avvisning av ombud beslutade att avvisa AA som om- bud för BB. I bifogat beslut lämnas en redogörelse till varför beslutet har fattats. Förfrågningar som gjorts i pågående kontrollärende Anledningen till att kontrollutredaren inte uppmärksammade att BB inte var beviljad bostadsbidrag berodde på att det i Försäkringskas- sans handläggarsystem inte finns någon samlad informationsbild där det framgår vilka aktuella ersättningar som är beviljade eller har varit beviljade. Dessa uppgifter får istället hämtas från olika system hos beroende på vilket ärendeslag det gäller. Efter att BB:s ombud ringt upptäckte utredaren en post i handläggningssystem där det framgick att bostadsbi- drag hade utbetalats till BB . Utredaren uppmärksammade dock inte att detta bidrag avsåg perioden –. Ärende- slaget var nytt för handläggaren som därför inte uppmärksammade att det fanns registrerade utbetalningar som avsåg . Handläggaren känner väl till vid vilka tillfällen som 110 kap. 14, 31 och 33 §§ kan användas. Handläggaren har blivit uppmärksam- mad på sitt misstag i det aktuella ärendet och är nu observant på under vil- ken period bostadsbidrag har beviljats när hon ska begära ut kontoutdrag enligt nämnda lagrum. Utredarna på den enhet som handlägger aktuella ärendeslag kom- mer få en repetition om när man får ställa frågor enligt 110 kap. 31 § SFB eller 110 kap. 33 § SFB får bara användas för förfrågningar av- seende vissa i bestämmelsen utpekade förmåner, som inte längre var aktu- ella i utredningen om BB:s sjukpenninggrundande inkomst. Om Försäk- ringskassan hade hänvisat till rätt lagrum, dvs. 110 kap. 14 § SFB, hade den aktuella banken inte fått signalen att banken var skyldig att lämna ut upp- gifterna, utan hade själv haft att avgöra lämpligheten i detta. Utredarens misstag innebär ett omotiverat integritetsintrång som beklagar. Myndigheten ser givetvis allvarligt på det inträffade. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 SO C I A L F Ö R S Ä K R I N G Beslut om avvisning av ombud Det framgår av bifogat beslut om avvisning av BB:s ombud att ombudet på olika sätt allvarligt har misskött sitt uppdrag på ett sådant sätt att det har försvårat utredningen i BB:s ärende. Beslutet har fattats i enlighet med 14 § andra stycket förvaltningslagen (2017:900) och är utförligt motiverat. Mot denna bakgrund anser att hanteringen av beslutet att av- visa BB:s ombud har varit korrekt. Vad det tidigare ombudet har anfört i anmälan till JO föranleder inte någon annan bedömning. AA fick tillfälle att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde JO följande: ska säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs inom so- cialförsäkringen. I denna uppgift ingår att kontrollera och utreda ärenden där av olika skäl misstänker att en försäkrad har fått eller försökt få ersättning utan att ha rätt till den. För att allmänhetens förtroende för myn- dighetens objektivitet inte ska rubbas är det viktigt att ut- redningar bedrivs på ett opartiskt och sakligt sätt och under ordnade former. Av 110 kap. 13 § första stycket socialförsäkringsbalken (SFB) framgår att ska se till att ärendena blir utredda i den omfattning som deras beskaffenhet kräver. Det innebär bl.a. att det är som leder utredningen och som bestämmer vilket underlag som behövs för att kunna göra en korrekt bedömning i det enskilda fallet. De befogenheter som Försäk- ringskassan har för att kunna uppfylla denna utredningsskyldighet regleras i 110 kap. 14 § SFB där det bl.a. anges att myndigheten, när det behövs för be- dömningen av ersättningen eller i övrigt för tillämpningen av SFB, får göra förfrågningar hos den som kan antas kunna lämna behövliga uppgifter. JO har i ett tidigare beslut JO 2017/18 s. 312 riktat allvarlig kritik mot För- säkringskassan för att under utredningen av ett ärende om försäkringstillhörig- het bl.a. ha begärt in utredningsmaterial från en bank med hänvisning till be- stämmelserna om uppgiftsskyldighet i 110 kap. 31 och 33 §§ SFB trots att dessa inte var tillämpliga. Av utredningen i det nu aktuella ärendet framgår att BB ansökte om sjuk- penning, graviditetspenning och föräldrapenning. Med anledning av detta in- ledde en utredning av BB:s sjukpenninggrundande inkomst (SGI). togs över av en kontrollutredare hos som begärde kontouppgifter från med hänvisning till 110 kap. 31 och 33 §§ SFB. Myndighetens rätt att begära in uppgifter med stöd av 110 kap. 33 § SFB omfattar för del endast utred- ningar som rör bostadsbidrag och bostadstillägg. saknade således behörighet att i ärendet om SGI begära in de aktuella uppgifterna från med hänvisning till bestämmelsen i 110 kap. 33 § SFB. Myndigheten kunde i stället med stöd av 110 kap. 14 § SFB ha sänt en för- frågan till banken om att komma in med de underlag som bedömde vara relevanta för utredningen. En sådan förfrågan innebär inte någon skyldighet för mottagaren att lämna ut de uppgifter som efterfrågas. Den om- ständigheten att uppgifterna begärdes in med stöd av 110 kap. 33 § SFB gav SO C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2020/21:JO1 banken den felaktiga signalen att den var skyldig att lämna ut de begärda upp- gifterna. Någon bedömning av om uppgifterna lämpligen borde ha lämnats ut gjordes följaktligen inte, och BB:s integritet beaktades inte. har i remissvaret till JO uppgett bl.a. att handläggaren numera är observant på under vilken period bostadsbidrag har beviljats när hon ska begära ut kontoutdrag enligt nämnda lagrum. Jag ställer mig frågande till vad menar med detta. Resonemanget ger intryck av att För- säkringskassans uppfattning är att bestämmelserna om uppgiftsskyldighet i 110 kap. 31 och 33 §§ SFB kan tillämpas beträffande utredning av något annat än bostadsbidrag under förutsättning att den enskilde uppbär sådant bidrag un- der den period som förfrågan omfattar. Så är givetvis inte fallet. I det nu aktu- ella ärendet rörde utredning SGI, och bestämmelserna i 110 kap. 31 och 33 §§ SFB hade därför inte varit tillämpliga även om BB hade haft ett pågående ärende om bostadsbidrag. Noteras kan att redogör för den korrekta tillämpningen av bestäm- melserna i Vägledning 2014:1 version 11, s. 37. Jag ser allvarligt på felaktiga hantering av ärendet och förtjänar kritik för det inträffade. Det som AA har framfört rörande avvisande av honom som ombud föranle- der ingen vidare åtgärd eller uttalande från min sida. har utan lagstöd skickat en förfrågan till en bank för att få in uppgifter om någon annan än den försäkrade (Dnr 7011-2018) Beslutet i korthet: I ett kontrollärende om en försäkrads rätt till bostadstill- lägg skickade med stöd av bestämmelsen i 110 kap. 14 § 1 socialförsäkringsbalken, SFB, en förfrågan till en bank för att få in konto- uppgifter om någon annan än den försäkrade. Banken lämnade ut de begärda kontouppgifterna till som registrerade uppgifterna i den försäkrades ärende. De inhämtade kontouppgifterna kommunicerades även med den försäkrade. Frågan i ärendet är om med stöd av bestämmelsen i 110 kap. 14 § SFB har rätt att göra en förfrågan för att få in uppgifter om någon annan än den försäkrade. Enligt första punkten i bestämmelsen får när det behövs för bedömningen av frågan om ersättning eller i övrigt för tillämpningen av socialförsäkringsbalken göra förfrågan hos den försäkrades arbetsgivare, läkare, anordnare av personlig assistans eller någon annan som kan antas kunna lämna behövliga uppgifter. I beslutet konstaterar JO att förarbetena till bestämmelsen inte ger något stöd för att skulle ha möjlighet att göra en förfrågan för att få in uppgifter om någon annan än den försäkrade. I 110 kap. 14 § SFB görs en uppräkning av de rättsliga subjekt som kan göra en förfrågan hos. Av uppräkningen framgår tydligt att de uppräknade sub- jekten är kopplade till just den försäkrade. Systematiken i 110 kap. SFB och 2 0 2 0 /2 1 :J O1 SO C I A L F Ö R S Ä K R I N G ordalydelsen i bestämmelsen i 110 kap. 14 § SFB talar enligt JO:s mening mot att med stöd av bestämmelsen kan göra en förfrågan för att få in uppgifter om någon annan än den försäkrade. Bestämmelsen i 110 kap. 14 § 1 SFB ska i stället tolkas så att den endast ger myndigheten rätt att göra en förfrågan för att få in uppgifter om just den försäkrade. I beslutet kritiseras för att utan lagstöd ha skickat en förfrågan till banken för att få in uppgifter om någon annan än den försäk- rade. I en anmälan till JO klagade på och uppgav i huvudsak följande: Hans särbo BB fick bostadstillägg från . Efter att en anonym anmälan kommit in till inledde myndigheten en utredning om BB:s rätt till bostadstillägg. I utredningen begärde Försäkrings- kassan in uppgifter från både BB:s och AA:s bank. AA fick inte någon infor- mation om detta av utan fick reda på det genom BB. Ef- tersom han själv inte hade något aktuellt bidragsärende hos var det fel av myndigheten att begära in uppgifter från hans bank. Försäkrings- kassan borde inte heller utan hans samtycke ha visat upp hans bankuppgifter för BB. AA framförde även vissa klagomål mot för att den läm- nat ut hans uppgifter till . JO begärde att skulle yttra sig över AA:s anmälan. I sitt remissvar uppgav följande: Relevanta regler och handläggningsrutiner Enligt 110 kap. 33 § socialförsäkringsbalken (SFB) ska banker och andra penninginrättningar på begäran lämna uppgifter enligt 110 kap. 31 § första stycket SFB till , och allmän förvaltningsdomstol i ärenden om äldreförsörjningsstöd, bostadsbidrag och bostadstillägg. När det behövs för bedömningen av frågan om ersättning eller i övrigt för tillämpningen av SFB får enligt 110 kap. 14 § l SFB göra en förfrågan hos den försäkrades arbetsgivare, läkare, anordnare av personlig assistans eller någon annan som kan antas kunna lämna behövliga uppgifter. kom det in en anonym anmälan till Försäkringskas- san om att AA:s särbo BB egentligen bodde tillsammans med AA som hon fick bostadstillägg. startade då en utredning gällande hennes rätt till ersättningen. Utredaren tog kontakt med BB:s hyresvärd och fick uppgifter som styrkte den uppgift som lämnades i den anonyma anmälan. Utredaren tog kontakt med PostNord och fick även däri- från uppgifter som styrkte den uppgift som lämnades i den anonyma anmä- lan. SO C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2020/21:JO1 fattade ett interimistiskt beslut att hålla inne BB:s ersättning till dess att ett slutligt beslut hade fattats. AAhörde av sig till utredaren och framförde att det inte var relevant att kände till hans boendesituation. skickade BB in synpunkter på det interimistiska beslutet. Utredaren skickade en skriftlig begäran till Handelsban- ken om uppgifter gällande BB:s konto. I skrivelsen framgick det att För- säkringskassan begärde uppgifterna med stöd av 110 kap. 31 och 33 §§ skickade utredaren en förfrågan till gällande AA:s konto. I skrivelsen framgick att förfrågan gjordes med stöd av 110 kap. 14 § SFB. kontoutdrag som kom in från fram- kom det uppgifter som styrkte trovärdigheten i de uppgifter som BB:s hy- resvärd lämnat. skickade utredaren en kommuniceringsskrivelse till BB med en redovisning av de uppgifter ur AA:s kontoutdrag som var relevanta för ärendets utgång. BBskickade sina synpunkter på det som stod i kommuniceringsbrevet till den 4 och . Hon skrev inte något om de uppgifter som fanns om AA:s kontoutdrag. fattade ett slutligt beslut om att dra in BB:s bostadstillägg. Av beslutet framgick att hade begärt kontoutdrag från både BB:s och AA:s bank. Det skulle i stället ha stått att hade gjort en förfrågan till AA:s bank. Utredaren gjorde en förfrågan till om att få del av AA:s kontoutdrag för att se om det fanns eventuella överföringar mellan AA och BBsamt om det fanns andra ekonomiska kopplingar mellan dem. beklagar att beslutet som fattades innehål- ler en felskrivning om att en begäran om uppgifter sänts till AA:s bank i stället för att en förfrågan skickats dit. beklagar även att beslutet inte innehöll en tydligare motivering om hur de uppgifter som häm- tats in från AA:s bank påverkade bedömningen i ärendet. Chefen för den aktuella enheten har haft en dialog med utredaren angående detta. Chefen har även tagit upp dessa frågor på enhetens arbetsplatsträff. AAkommenterade remissvaret och framförde framför allt synpunkter på För- säkringskassans bedömning av BB:s rätt till bostadstillägg. JO hämtade därefter in akten i BB:s ärende om bostadstillägg från Försäk- ringskassan. I ett beslut anförde JO följande: Inriktningen på min granskning Jag vill till att börja med klargöra att inte står under JO:s tillsyn. De klagomål som AA fört fram mot banken kommer därför inte att kommen- teras av mig. Jag vill även klargöra att det inte är JO:s uppgift att uttala sig om myndigheternas bedömningar och beslut i sakfrågor, t.ex. rätten till bostadstill- lägg. Jag kommer därför inte heller att uttala mig om det som AA anfört i den delen. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 SO C I A L F Ö R S Ä K R I N G Den fråga som är föremål för min bedömning i detta ärende är om Försäk- ringskassan med stöd av bestämmelsen i 110 kap. 14 § 1 SFB har rätt att göra en förfrågan för att få in uppgifter om någon annan än den försäkrade. Av 110 kap. 13 § första stycket SFB följer att ska se till att ärenden blir utredda i den omfattning som deras beskaffenhet kräver. Detta in- nebär bl.a. att det är som leder utredningen och som bestäm- mer vilket underlag som behövs för att ta ställning i ett ärende. Av bestämmelserna i 110 kap. 4, 7–8 och 13 andra stycket §§ SFB framgår att den som ansöker om en förmån är skyldig att lämna de uppgifter som är av betydelse för bedömningen av frågan om ersättning och att uppgifter om fak- tiska förhållanden ska lämnas på heder och samvete, om inte särskilda skäl talar mot det. Regler om utredningsbefogenheter finns bl.a. i 110 kap. 14 § SFB. Enligt första punkten i bestämmelsen får när det behövs för bedömningen av frågan om ersättning eller i övrigt för tillämp- ningen av socialförsäkringsbalken göra förfrågan hos den försäkrades arbets- givare, läkare, anordnare av personlig assistans eller någon annan som kan an- tas kunna lämna behövliga uppgifter. Utöver bestämmelserna ovan finns det regler om uppgiftsskyldighet för andra än parter, och dessa ger bl.a. ytterligare utredningsbe- fogenheter för vissa ärendeslag. ges t.ex. befogenhet att med stöd av 110 kap. 31 och 33 §§ SFB begära in uppgifter från banker och andra penninginrättningar som avser en namngiven person när det gäller förhållanden som är av betydelse för rätten till bostadsbidrag och bostadstillägg. Tillämpningen av 110 kap. 14 § SFB Av utredningen i ärendet framgår att efter att ha fått in en anonym anmälan påbörjade en utredning av BB:s rätt till bostadstillägg. I den utredningen begärde in uppgifter från BB:s bank med stöd av 110 kap. 31 och 33 §§ SFB. skickade För- säkringskassan även en förfrågan till AA:s bank med stöd av 110 kap. 14 § SFB för att få del av hans kontoutdrag för . I beslutet om BB:s rätt till bostadstillägg, liksom i det föregående kommuniceringsbre- vet, anges att ”har begärt kontoutdrag från både din och AA:s bank”. Uttryckssättet ger sken av att myndigheten tillämpat bestämmel- serna i 110 kap. 31 och 33 §§ SFB även i fråga om AA. har i sitt remissvar refererat till detta som en felskrivning och anfört att beslutet var bristfälligt motiverat. Frågan om huruvida bestämmelsen i 110 kap. 14 § SFB ger Försäkringskas- san rätt att göra förfrågningar om någon annan än den försäkrade berörs inte i remissvaret. Av vägledning 2004:1 s. 38 framgår emeller- tid följande: I vissa kontrollutredningar kan det vara av vikt att man får kontouppgifter eller kontoutdrag som gäller andra än den enskilde. Det finns inte någon SO C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2020/21:JO1 skyldighet för banken att lämna dessa uppgifter. Däremot så kan Försäk- ringskassan göra en förfrågan till banken om att få en kontrolluppgift för nån annan med stöd av 110 kap. 14 § 1 p SFB. Det är då upp till banken att avgöra om man vill lämna uppgiften till eller inte. generella uppfattning är således att bestämmelsen ger myn- digheten rätt att i fall som det förevarande göra förfrågningar om någon annan än den försäkrade. Jag kan för egen del konstatera att påståendet i vägledningen saknar hänvisning till praxis, förarbeten, doktrin eller något annat som skulle kunna ge stöd för myndighetens uppfattning. Av förarbetena (se prop. 2008/09:200 s. 557 f.) framgår endast att 110 kap. 14 § 1 SFB närmast motsvaras av 3 kap. 8 a § tredje stycket 2 och 20 kap. 8 § fjärde stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). 3 kap. 8 a § tredje stycket AFL hade följande lydelse: skall, om det behövs för bedömningen av rätt till sjuk- penning eller åtgärder enligt 7 b § eller 22 kap., 2.göra förfrågan hos den försäkrade, den försäkrades arbets- givare, läkare eller någon annan som kan antas kunna lämna nödvändiga uppgifter. 20 kap. 8 § fjärde stycket AFL hade följande lydelse: Även i andra fall än när det är särskilt föreskrivet får för bedömningen av rätten till ersättning som betalar ut en- ligt denna lag 1.göra förfrågan hos den försäkrade eller någon annan som kan antas kunna lämna nödvändiga uppgifter, och 2.besöka den försäkrade. Enligt min mening ger inte de tidigare bestämmelserna eller förarbetena till dem något stöd för att skulle ha möjlighet att göra en förfrå- gan för att få in uppgifter om någon annan än den försäkrade. JO har tidigare kritiserat för att myndigheten i ett arbets- skadeärende hämtade in en patientjournal gällande den försäkrades dotter. I ärendet fann JO att begreppet ”namngiven person” i 8 kap. 7 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring endast avsåg den försäkrade själv och att Försäk- ringskassan alltså saknat lagstöd för att hämta in patientjournalen från den för- säkrades dotter (se JO 2008/09 s. 345). Motsvarande bestämmelse finns numera i 110 kap. 31 § SFB som har följande lydelse: Myndigheter, arbetsgivare och uppdragsgivare, anordnare av personlig as- samt försäkringsinrättningar ska på begäran lämna Försäkringskas- san, , och allmän förvaltningsdomstol uppgifter som avser en namngiven person när det gäller förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av denna balk. Reglerna om den enskildes skyldighet att lämna uppgifter tillsammans med of- ficialprincipen syftar till att ge ett underlag för att kunna bedöma om den enskilde i förekommande fall är försäkrad för en förmån i SFB. När det däremot gäller att bedöma rätten till en sökt förmån eller storleken på en sökt förmån eller redan utbetald förmån samt andra förhållanden som kan 2 0 2 0 /2 1 :J O1 SO C I A L F Ö R S Ä K R I N G vara av betydelse för rätten till en förmån, kan behöva vidta Det finns då krav på en precisering av vilka ut- redningsåtgärder som kan tillgripa för att kunna bedöma vad den försäkrade egentligen har rätt till (se prop. 2008/09:200 s. 557). preciseringar av utredningsbefogenheter finns bl.a. i 110 kap. 14 § SFB. I 110 kap. 14 § SFB görs en uppräkning av de rättsliga subjekt som Försäk- ringskassan kan göra en förfrågan hos. Av uppräkningen framgår tydligt att de uppräknade subjekten är kopplade till just den försäkrade. kap. SFB och ordalydelsen i bestämmelsen i 110 kap. 14 § SFB talar enligt min mening mot att med stöd av bestämmelsen kan göra en för- frågan för att få in uppgifter om någon annan person än den försäkrade. stämmelsen i 110 kap. 14 § 1 SFB ska i stället tolkas så att den endast ger myndigheten rätt att göra en förfrågan för att få in uppgifter om just den för- En annan ordning vore orimlig och har för övrigt inte heller återfunnits i praxis eller doktrin. Det är således min uppfattning att inte hade rätt att skicka en förfrågan till AA:s bank, och förtjänar kritik för det inträffade. Avslutningsvis kan jag konstatera att felaktiga förfrågan även ledde till att AA:s bank lämnade ut de begärda uppgifterna till Försäk- ringskassan, att uppgifterna sedan registrerades i BB:s ärende och att Försäk- ringskassan slutligen kommunicerade uppgifterna med BB. 28 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller sekretess hos för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra person- liga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt lagstiftningen om bl.a. allmän försäkring. Mot bakgrund av att Försäkringskas- san inte ens har haft rätt att skicka en förfrågan till AA:s bank borde myndig- heten inte utan AA:s samtycke ha registrerat uppgifterna i BB:s ärende, och uppgifterna borde inte heller utan AA:s samtycke ha kommunicerats med BB. Det inträffade innebär att AA:s integritet inte beaktades av . För detta förtjänar kritik. Jag förutsätter att vidtar de åtgärder som behövs för att förhindra att något liknande inträffar igen. kritiseras för att i ett arbetsskadeärende ha begärt in en stor mängd handlingar med sekretesskyddat innehåll utan att ens överväga om det var möjligt att avgränsa begäran (Dnr 7851-2018)