frsrdg · H704NR1 · 2020-03-17 00:00:00 — 15/2019/välfärd) till de nordiska regeringarna om att bland annat fördjupa det nordiska samarbetet inom forskningen, rättsväsendet och myndigheter som arbetar preventivt med hedersrelaterade frågor, att identifiera hur de nordiska länderna har arbetat specifikt mot barnäktenskap och könsstympning av flickor och kvinnor och att identifiera hur de nordiska länderna arbetar med sexuella minoriteter i olika miljöer där hedersrelaterade normer dikterar och utmanar enskilda människors möjligheter att välja partner. antog 2018 en rekommendation till de nordiska regeringarna om att harmonisera sin lagstiftning gällande hbtqi-personers rättigheter, att samkönade pars relationer och familjebildning erkänns i alla nordiska län- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN der och att korrigering av kön ska baseras på självidentifikation. handlade ett utförligt svar från de nordiska regeringarna där de redogjorde för situationen i respektive land samt för de översyner och ge- nomgångar av existerande lagstiftning som pågår. Mot bakgrund av svaret och kommande lagförslag ansåg regeringarna att rekommendationen var delvis Utskottet beslutade med anledning av de pågående översynerna i länderna att upprätthålla rekommendationen och avvakta politisk dialog med Utskottet bjöd in social- och jämställdhetsminister för att få information om det isländska ordförandeskapet i 2019. Ett av fokusområdena i ordförandeskapsprogrammet rörde unga i och ett projekt om psykisk hälsa hos barn och unga skulle sättas igång och löpa . Även jämställdhetsfrågor aktualiserades i programmet och en konferens planerades i vilken metoo skulle uppmärksammas och diskuteras. Ministern betonade att jämställdhet är ett prioriterat område i det nordiska regeringssamarbetet och att den isländska lagstiftningen om likalön är ett exempel på initiativ som främjar jämställdhetsarbetet och som löpande följs upp av det isländska jämställdhetscentret. antog 2018 en rekommendation om jämställdhet på arbetsmarknaden och gemensamt nordiskt likalönscertifikat. lämnade 2019 ett svar till utskottet i vilket man redogjorde för de olika satsningar och projekt som pågår på jämställdhetsområdet. Utskottet menade att de pågående insatserna var viktiga och relevanta och såg fram emot resultaten av dessa åtgärder, men ansåg att ministerrådet kunde vara mer offensivt när det gällde införandet av ett frivilligt nordiskt likalönscertifikat i samarbete med arbetsmarknadens parter. Utskottet beslutade därför att behålla att-satsen om likalönscertifiering och avvakta politisk dialog med ansvarig minister. arrangerade norska delegation och utskottet för välfärd i ett rundabordssamtal i om jämställdhet. Rundabordssamtalet var inspirerat av ett liknande initiativ 2017 av den svenska arbetsgrupp för jämställdhet och avsikten var att belysa aktuella problemställningar knutna till jämställdhet i parlamenten, erfarenhetsutbyte och fortsatt samarbete. Från svenska delegation deltog (S). Utskottet följde upp hur arbetat med metoo, dels genom inspel till den årliga jämställdhetsredogörelsen, dels genom att delta i en nordisk-baltisk konferens om uppföljning av metoo som arrangerades av det svenska ordförandeskapet i och Nordisk information och kunskap om kön (NIKK). Utskottet hade även i samband med sessionen i ett möte med den finländske jämställdhetsministern 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN där man bland annat diskuterade män och maskulinitetsnormer i jämställdhetsarbetet, jämställdhet på arbetsmarknaden och metoo. behandlade utskottet ett medlemsförslag om e-recept inom , framlagt av den socialdemokratiska gruppen. I förslaget beskrevs svårigheten med att kunna hämta ut ett svenskt e-recept i om man saknar ett pappersrecept och att detta är ett gränshinder som behöver avskaffas. I förbindelse med behandlingen av förslaget bjöds projektledaren från in till ett möte för att informera om projektet för vård och omsorg på distans, inklusive e-recept, i vilket man utbyter erfarenheter med verksamheter över landgränserna som har erfarenhet av e- säkerhet. Man arbetar också med en gemensam struktur i kommunerna för att se till att nationell lagstiftning ingår i projektet. Arbetet med förslaget ledde fram till en rekommendation till om att nordiska medborgare ska kunna hämta ut e-recept i hela och att nordiska e-recept ska kunna hämtas ut inom EU (rek. 16/2019/välfärd). Gränshinder inom olika områden mellan de nordiska länderna är ett ständigt prioriterat område för . Utskottet följde arbetet, dels genom rådets gränshindergrupp, dels genom regelbunden dialog med Nordiska ministerrådets gränshinderråd. (S) representerade utskottet i Gränshindergruppen. Bland de prioriterade gränshindren , med relevans för utskottet, fanns erkännande av föräldraskap för familjer med samkönade föräldrar, utbetalningar av sociala förmåner, personlig assistent vid flytt, färdtjänst för personer med funktionsnedsättning samt digitala verktyg för att kommunicera med det offentliga över de nordiska gränserna. Inför budgetförhandlingarna om Nordiska ministerrådets budget beslutade utskottet vid sitt sommarmöte att till presidium framföra ett antal prioriterade områden, såsom antibiotikaresistens, likalönscertifikat, e-hälsa samt en uppföljning av förslagen i rapport nordisk lovsamarbeid – Muligheter og utfordringer. Utskottet noterade att budgeten ska bli mer långsiktig och mer konkret med strategiska satsningar, i linje med samarbetsministrarnas nya Vision 2030. Utskottet gavs även möjlighet att lämna förslag till mer långsiktiga och överordnade prioriteringar för Nordiska ministerrådets budget . Utskottet beslutade att till budgetprocessen föreslå fortsatt fokus på antibiotikaresistens, fortsatta prioriteringar inom jämställdhetsområdet och avsättning av medel till en konferens om suicidprevention. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN nade också att orsaken till skillnaderna när det gäller hälsotillståndet hos med- borgare i glesbygden kontra städer i kunde vara motiverat att ha fokus Fokusområden för utskottet för välfärd i kommer 2020 att vara jämställdhetsfrågor ur olika aspekter, såsom jämställdhet på arbetsmarknaden och inom hälsoområdet. Utskottet arbetar också vidare med antibiotikaresistens, folkhälsa och suicidprevention och fortsätter att följa frågan om ökat samarbete mellan de nordiska sjukvårdssystemen. Utskottet kommer även att arbeta med frågor som rör barn och unga, EU-frågor, mänskliga rättigheter och demokrati. Utskottet fortsätter 2020 även att följa upp FN:s globala hållbarhetsmål 3 God hälsa och välbefinnande och mål 10 Minskad ojämlikhet. Ett seminarium om antibiotikaresistens planeras i där ledamöter från både och deltar. Sommarmötet förläggs till , med suicidprevention och jämställdhet på arbetsmarknaden som huvudteman. utövar den parlamentariska kontrollen över den verksamhet som finansieras med gemensamma nordiska medel, inklusive de nordiska institutionerna, samt genomför annan granskning av det nordiska samarbetet som plenarförsamlingen beslutar om. Det gör kommittén enligt arbetsordning § 6. kan därutöver lämna utlåtanden till presidium i frågor som rör , andra avtal om nordiskt samarbete, rådets arbetsordning och andra interna bestämmelser. består av en ordförande, en vice ordförande samt fem medlemmar som var och en har en personlig suppleant. Svenska medlemmar var (SD), (M) och (C). var vice ordförande i kommittén. har vissa återkommande uppgifter, såsom att granska den danska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper. Därutöver genomför kontrollkommittén , efter önskemål av övriga rådsorgan eller på eget initiativ, en eller flera utredningar på ett visst tema eller en institutions verksamhet som finansieras med nordiska medel. Kommittén gör ett antal kontrollbesök på de nordiska institutioner som får finansiellt stöd från . höll kontrollkommittén fyra möten och genomförde en studieresa. Kommittén besökte (), Nordisk 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN inom arbetsmiljöområdet () och Nordisk Kulturkontakt (NKK). Kommittén gjorde även ett besök på gemensamma sekretariat i för att få en närmare inblick i budgetprocessen, det nya ekonomisystemet och verksamheten generellt. gick kontrollkommittén igenom årsrapporterna från de tolv institutioner som är knutna till . Kommitténs intryck var att verksamheterna totalt sett fungerar väl och att institutionerna uppnådde de mål som är angivna i Nordiska ministerrådets resultatkontrakt. Kommittén konstaterade dock att målen genomgående är mycket omfattande och att en större handlingsfrihet för institutionerna möjligen kunde övervägas. Vid kontrollkommitténs möte i samband med session i var Nordforsks direktör och kommunikationschef inbjudna för att bland annat informera kommittén om en genomförd uppdragsanalys och arbetet med den beslutade strategin för Nordforsk för perioden –2022. Syftet med verksamheten är att främja ett effektivt nordiskt samarbete inom forskning och fungera som ett samarbetsorgan mellan nationella forskningsfinansierade organ. I samband med temasession 2019 i besökte kontrollkommittén gemensamma sekretariat och FNF. Vid besöket på rådssekretariatet fick kommittén en genomgång av verksamheten generellt samt information om budgetprocessen och arbetet med att införa ett nytt, mer transparent, ekonomisystem. Vid mötet diskuterades även de så kallade fria medlen i budgeten, de ökade kostnaderna för tolkning och översättning av dokument samt det pågående arbetet i med att bli mer koldioxidneutrala. FNF grundades och fungerar som kansli till Föreningarna . FNF finansieras huvudsakligen genom verksamhetsbidrag av . FNF har ett väl fungerande samarbete med de nordiska institutionerna och civilsamhället och har en konstruktiv dialog med delegationerna till och de nationella parlamenten. fick vid sitt besök information om den löpande verksamheten samt en fördjupad presentation av Nordjobb, ett nordiskt arbetsmarknadsprogram som erbjuder ungdomar sommarjobb och kulturaktiviteter i andra nordiska länder. Övriga projekt som lyftes fram vid besöket var Nordisk litteraturvecka, i skolan och Nordisk Språkkoordination. Genomlysning av nordiska institutioner och samarbetsorgan gör kontrollkommittén genom regelbundna besök en systematisk genomlysning av verksamheten vid Nordiska ministerrådets tolv samnordiska institutioner. Syftet med besöken är att kommittén ska få en djupare inblick i institutionernas organisation och verksamhet och därigenom få belyst vilken nordisk nytta de skapar. Efter varje institutionsbesök upprättas en rapport med kontrollkommitténs intryck av verksamheten. Rapporten lyfter i vissa fall även 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN fram synpunkter och observationer som kan leda till uppföljande frågor och en grundligare genomlysning av institutionen. Den skickas sedan till den be- sökta institutionen, , presidium samt till berört rådsutskott. har funnit att besöken är både informativa och kon- struktiva och har kunnat konstatera att även institutionerna ser positivt på det parlamentariska intresset för de olika verksamheterna. nom till en bra dialog och till att tydliggöra institutionernas olika uppdrag och besökte Nordisk institution för vidareutbildning inom arbetsmiljöområdet (). grundades och har som främsta uppgift att vara ett forum för kunskapsspridning inom arbetshälsa och arbets- Institutionen, som har fyra anställda och är belägen i , an- ordnar runt 15 kurser och seminarier på hög akademisk nivå. tar sig till bland annat experter, forskare, ingenjörer och praktiker som i sina respektive professioner behöver vara uppdaterade inom dessa områden. fokuserar även på framtidens arbetsmarknad som är ett stort och aktuellt om- råde och som omfattar bland annat teknologi och digitalisering. ett samarbete med departementen i de nordiska länderna inom relevanta om- konstaterade i sin utvärdering att genom sin verksamhet skapar ett nordiskt mervärde på ett område där de enskilda län- derna inte har motsvarande förutsättningar. Kommittén ansåg därmed att uppfyller kriteriet för nordisk nytta och att institutionen spelar en viktig roll som förmedlare av avancerad kunskap på arbetsmiljöområdet. besökte kontrollkommittén även Nordisk kulturkontakt (NKK) vars primära uppgift är att främja och vidareföra det nordiska kultursamarbetet och att bidra till att uppnå de fyra målen i den nordiska kulturstrategin som antagits av för kultur. NKK:s vision är att alla ska kunna ta del av kultur- och samhällsliv på lika villkor och man arrangerar varje år ett stort antal kulturella aktiviteter, såsom filmvisningar, konserter, förfat- tarsamtal och teaterföreställningar. Institutionen administrerar också ett antal stödprogram på konst- och kulturområdet, bland annat Nordbuk och som är inriktade på barn och unga i . NKK arbetar aktivt med att nå ut med information om hur man kan ansöka om medel till olika projekt och man sam- arbetar bland annat med de nordiska husen och Nordiska ministerrådets in- intryck var att institution- ens verksamhet i hög grad bidrar till att synliggöra den kulturella mångfalden, både i och de baltiska länderna och att man skapat en väl fungerande arena för olika typer av aktiviteter på kulturområdet. Utredning av beslutsprocess och kostnader i samband med beslutade att genomlysa de ekonomiska konsekvenserna av att temasessionen och septembermötet hölls i , 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN , respektive Nuuk, . Kommittén beslutade att be presidiets sekretariat inkomma med dels en genomgång av principerna för hur mötesplatser bestäms, dels en beskrivning av den process som ledde fram till besluten att placera möten i och Nuuk. Kommittén bad även de nationella delegationerna, partigrupperna och sekretariat att sammanställa kostnaderna i samband med dessa två möten. Genomgången visade att kostnaderna 2018, både för resor och antalet hotellnätter, varit markant högre än brukligt. Resultatet av presidiets utredning diskuterades vid ett gemensamt möte . När det gällde temasessionen i var detta ett önskemål från den isländska delegationen och som meddelades per e-post till de övriga delegationerna och partigrupperna . Rörande septembermötet i var motiveringen till beslutet att det var den enda nordiska huvudstaden som dittills inte hade arrangerat samlade utskottsmöten. Beviljningsbrev och utvärderingar av projekt utarbetar sedan 2015 årliga beviljningsbrev som innehåller uppdragsmålen till de nordiska institutionerna, i syfte att få en bättre överblick över verksamheten och därmed ökade möjligheter att utöva parlamentarisk kontroll. , som får sig tillsänt samtliga beviljningsbrev, har meddelat ministerrådet att man även i fortsättningen gärna tar del av breven som ett led i sitt granskningsarbete. har meddelat att man avser att inarbeta en text i beviljningsbreven som ska säkra en meningsfull avrapportering om institutionernas nordiska nytta, i syfte att ge kommittén ett bättre underlag för utvärderingen av institutionerna. konstaterade vid årets genomgång av breven att de kvantitativa målen är omfattande och att institutionerna i flera fall efterfrågat färre mål till förmån för kvalitativa mål. Till kontrollkommitténs årliga uppgifter hör att granska den danska Rigsrevisionens redogörelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens verksamhet och räkenskaper . Kommittén redogör även för behandlingen av räkenskaperna vid session. I fråga om redovisningen för fann Rigsrevisionen att räkenskaperna inte gav skäl till några väsentliga anmärkningar. Det fanns dock i redovisningen ett mindre antal anmärkningar av administrativ karaktär som enligt kontrollkommittén borde följas upp. Rörande och Nordiska kulturfondens räkenskaper konstaterades att tillgångar, skulder och finansiell ställning var tillfredsställande, en bedömning som delades av kontrollkommittén. Kommittén uppmanade dock samtliga tre verksamheter att följa upp Rigsrevisionens anmärkningar om administrativa brister i ekonomisystemen. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Förutom de årligt återkommande uppgifterna kommer kontrollkommittén att arbeta vidare med genomlysningen av de nordiska institutionernas olika verksamheter. Bland annat planeras besök på de nordiska institutionerna Nordgen och Nias. Kommittén avser att följa upp Nordiska ministerrådets åtgärder mot bakgrund av de synpunkter den danska Rigsrevisionen har haft på ett antal nordiska institutioners administrativa arbete. Kommittén har även för avsikt att genomlysa bakgrunden och villkoren för EU-medarbetare, som har till uppgift att fungera som en länk mellan rådet och EU. har, som brukligt, bjudit in presidium, utskott, partigrupper och nationella delegationer att föreslå särskilda granskningsuppgifter . Kommittén avser att diskutera förslag som kommit in vid sitt första möte . 8Den parlamentariska (BSPC) Östersjösamarbetet på parlamentarisk nivå äger rum inom ramen för den parlamentariska (, BSPC). Konferensen hålls och samlar parlamentariker från elva nationella parlament, elva regionala parlament, , interparlamentariska organisationer samt observatörer. Den första parlamentariska arrangerades 1991 på initiativ av . Syftet med samarbetet är att främja den parlamentariska dialogen i , på såväl nationell som regional nivå, och att påverka utvecklingen av det samarbete som bedrivs av regeringarna genom Östersjöstaternas råd (, ). Målet är att främja en miljömässig och socialt hållbar utveckling i regionen. Samarbetet tjänar också som ett viktigt forum för kontakter mellan och EU:s medlemsstater i regionen och bidrar till ett ökat informationsutbyte och nätverksbyggande mellan parlamentariker från samtliga . Vid den årliga konferensen redogörs för regeringssamarbete som rör regionen, det vill säga , den nordliga dimensionen samt . Vidare behandlas situationen i regionen vad gäller samarbetet generellt och därtill specifikt på vissa valda politikområden. har främst miljö, energi, turism, arbetsmarknad och utbildning behandlats vid konferenserna. På flera av dessa områden har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper med uppgift att utarbeta rapporter med politiska rekommendationer. Vid konferensen antas en resolution som riktar sig till medlemsländernas regeringar, Östersjöstaternas råd () och EU. Sedan valet har en fast delegation till den parlamentariska (BSPC). Den partipolitiska fördelningen under innevarande mandatperiod är 1 (S), 1 (M), 1 (MP), 1 (M), 1 (SD). Delegationen utses av talmannen efter samråd med gruppledarna. Den 28:e parlamentariska (BSPC) Den 28:e parlamentariska (BSPC) ägde rum den 25–i under norskt ordförandeskap. Det norska ordförandeskapet hade under sin ordförandeskapsperiod prioriterat följande teman; migration och integration, fredliga och nära grannlandsrelationer, framtidens arbetsliv samt som en förebild för att nå FN:s hållbarhetsmål. Konferensen som gick under rubriken och framtidens arbetsliv behandlade ordförandeskapets teman vid olika tematiska sessioner. Vid konferensen deltog ett stort antal parlamentariker, regeringsföreträdare, tjänstemän och experter, totalt cirka 160 personer. Som avslutning på konferensen godkändes en resolution med politiska rekommendationer på de olika tematiska 8 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN I samband med att sessionen avslutades övertog ordföran- deskapet för den parlamentariska , vilket innebär att Li- tauen står värd för den 29:e parlamentariska . Den parlamentariska permanenta kommitté () är konferensens fasta politiska organ. Kommittén har som främsta uppgift att i samarbete med värdlandet förbereda den årliga konferensen och att förbereda och följa upp den parlamentariska resolutioner. Den permanenta kommittén samarbetar med , regeringarnas organ för samarbetet mellan , och har även kontakter med andra relevanta organisationer som är verksamma i regionen. Vidare svarar kommittén för konferensens finansiering och administration. Kommittén består av representanter för samtliga nationella och regionala parlament som deltar i samarbetet och därutöver av en representant vardera för , och . Den permanenta kommittén har hållit fyra möten . Vid mötena ges möjlighet att bjuda in gästtalare för dialog eller fördjupad kunskapsinhämtning inom prioriterade områden, utöver de interna frågor som behandlas av kommittén. Årets första möte hölls i och gästades av representanter för som presenterade EU:s arbete med bevarandet och en hållbar användning av haven samt en statusrapport för EU:s nya sammanhållningspolitik. Därtill presenterade sitt ordförandeskapsprogram för . Andra mötet hölls i och gästades av en expert från och säkerhetspolicy vid som talade på temat Säkerhet och fred i . Årets tredje möte hölls och därmed i direkt anslutning till konferensen. Det mötet fokuserade därför uteslutande på den förestående konferensen. Årets sista möte hölls i och gästades av det tyska it-företaget som presenterade upptäckten av dumpad ammunition i samt en representant från finans- och energidepartement som informerade om projektet för att rensa haven från ammunition. har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper vars uppgift är att utarbeta rapporter med rekommendationer på valda områden av särskilt stor betydelse, där samarbete kan vara särskilt gynnsamt. Endast en arbetsgrupp är verksam åt gången. 8 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN vanligen , räknat från den konferens där beslutet om att tillsätta arbetsgruppen fattades. Arbetsgruppen för migration och integration Den 26:e parlamentariska i beslutade att tillsätta en arbetsgrupp för att behandla frågan om migration och integration. Arbetsgruppens mandat förlängdes 2019 varför gruppen kommer att lämna sin slutrapport arbete, det vill säga 2020. Av arbetsgruppens mandat framgår att fokus för arbetet är att insamla kunskap och få en överblick över situationen i regionen, att utbyta erfarenheter och jämföra bästa praxis för att på det sättet kunna identifiera integrationsfrämjande åtgärder. Arbetsgruppen har hållit tre möten : den 28–i , den 28–i och den 23–i . Den permanenta kommittén har ansett att den parlamentariska bör fortsätta följa utvecklingen på det aktuella sakområdet även efter att en arbetsgrupp avslutat sitt arbete. I de fallen har en medlem av arbetsgruppen utsetts till rapportör för att kunna fortsätta bevaka frågan och rapportera till konferensen. Rapportörer kan även utses utan att BSPC haft någon arbetsgrupp på det aktuella sakområdet. Exempelvis har två medlemmar av den permanenta kommittén till uppgift att särskilt bevaka arbetet inom Helcom om miljö. Generellt sett är rapportörernas uppgift att följa utvecklingen i på det aktuella sakområdet och att rapportera till den årliga eller till den permanenta kommittén. Rapportörerna kan vidare representera BSPC på möten och konferenser. delegation till den parlamentariska (BSPC) valdes (S), (M), (MP), (M) och (SD) till medlemmar av den svenska delegationen till BSPC. (MP) avsade sig uppdraget och (MP) valdes in som ny medlem . Vid delegationens konstituerande möte valdes (S) till ordförande och (M) till vice ordförande för delegationen, tillika svensk medlem och svensk suppleant i den permanenta kommittén. 8 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN innehar , genom (M), ordförandeskapet för konferensens arbetsgrupp för migration och integration. (S) är ersättare på denna post. (S) är konferensens rapportör för arbetsmarknad och social välfärd. Delegationen har hållit fyra möten . Vid mötet deltog , biträdande chef vid sekretariatet för Östersjöstaternas råd () i . redogjorde för innevarande ordförandeskapsprioriteringar liksom organisationens verksamhet och utmaningar. Vid mötet fattades även beslut om att erbjuda svenskt ordförandeskap för konferensen den –2021, vilket innebär värdskap för konferensen . Vid mötet deltog generalsekreteraren för den parlamentariska (BSPC), , för att träffa delegationen och informera om Ös- tersjökonferensens arbete. Vid mötet deltog ämnesrådet med ansvar för , , från . Ekmehag redogjorde för de svenska prioriteringarna inom samarbetet.