frsrdg · H704RB1 · 2020-02-17 00:00:00 — En förutsättning för att kunna ta hänsyn till andra faktorer än inflationen är att förtroendet för inflationsmålet upprätthålls. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET När penningpolitikens måluppfyllelse ska utvärderas behöver man ta hän- syn till hur inflationen har utvecklats, men även till utvecklingen i realekono- Dock påverkas både inflationen och realekonomin ständigt av oväntade störningar, vilket gör att avvikelser från inflationsmålet är regel snarare än un- Inflationen, som varit nära målet , sjönk som väntat då energipriserna inte längre ökade lika snabbt som . Inflationen steg igen i takt med att energipriserna stabiliserades och försvagningen av kronan bidrog till större prisökningar på importerade varor och tjänster (se diagram 2). I genomsnitt var inflationen , det vill säga något under målet (se tabell 2). Energiprisernas bidrag till inflationen var i genomsnitt litet , och mätt med KPIF exklusive energi var inflationen , vilket är något högre än utfallet (se diagram 2 och tabell 2). Mätt med KPI uppgick inflationen till . Penningmarknadsaktörernas inflationsförväntningar på alla tidshorisonter sjönk (se diagram 6). Förväntningarna på inflationen var dock fortsatt nära inflationsmålet. Tabell 2 Jämförelse mellan olika inflationsmått Årlig procentuell förändring Anm.: KPIF är KPI med fast ränta. Källor: SCB och . ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 6 Inflationsförväntningar bland penningmarknadens aktörer Källa: TNS Prospera. Liksom i omvärlden mattades den svenska konjunkturen av 2019. Avmattningen innebar att det ekonomiska läget blev mer normalt av stark utveckling på arbetsmarknaden och god tillväxt. gick ekonomin in i en fas med lägre tillväxt, och BNP bedöms ha ökat . Den inhemska efterfrågan dämpades, bostadsbyggandet minskade och hushållens konsumtion utvecklades svagare. Andelen av befolkningen som deltar i arbetskraften ökade något jämfört med medan andelen som är sysselsatt var ungefär oförändrad (se diagram 7). Arbetslösheten ökade något, och enligt bedömning uppgick den till i genomsnitt . För att uppskatta konjunkturläget i ekonomin använder olika mått på resursutnyttjandet, till exempel BNP-gapet, timgapet och sysselsättningsgapet. Dessa visar BNP:s, arbetstimmarnas och sysselsättningens avvikelser från sina respektive uppskattade trender. Den sammantagna bild som måtten gav var att resursutnyttjandet var nära eller något högre än normalt (se diagram 8). 2019/20:RB1 ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 7 Arbetskraftsdeltagande, sysselsättningsgrad och arbetslöshet Arbetslöshet (vänster skala) Sysselsättningsgrad (höger skala) Arbetskraftsdeltagande (höger skala) Anm.: Säsongsrensade data. Tre månaders glidande medelvärde. Uppgifterna avser personer i åldern 15– . Arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden mäts i procent av befolkningen. Arbetslösheten mäts i procent av arbetskraften. Utfallen för perioden –har reviderats till följd av att SCB upptäckt brister i datainsamlingen till arbetskraftsundersökningarna. Källa: SCB. Diagram 8 BNP-, sysselsättnings- och timgap Anm.: Gapen avser BNP:s, antalet arbetade timmars respektive antalet sysselsattas avvikelse från bedömda trender. De streckade linjerna avser prognos . Källor: SCB och . ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET beslut om reporäntan omsätts i praktiken genom penningpolitiska räntestyrningssystem. Med hjälp av detta system ser till att de allra kortaste marknadsräntorna stabiliseras nära reporäntan. aviserade att det behövs förändringar av styrsystemet eftersom utvecklingen på betalningsmarknaden ställer nya krav på längre öppethållande och bättre tillgång till betalningssystemet. Efter att ha beaktat synpunkter från bland andra sina penningpolitiska motparter beslutade att genomföra vissa förändringar för att göra styrsystemet enklare och mer flexibelt. Förändringarna sker i två steg, med start . De beslutade anpassningarna av styrsystemet är av teknisk natur och är inte avsedda att ha några penningpolitiska effekter. De huvudsakliga förändringarna är att upphörde med dagliga finjusterande transaktioner och att skillnaden mellan reporäntan och räntan på den stående automatiska inlåningsfaciliteten har minskats till . Inlåningsräntan sätts alltså till under reporäntan, det vill säga samma nivå som de finjusterande inlåningstransaktionerna tidigare genomfördes till. begränsar emissionen av riksbankscertifikat för att lämna mer likviditet kvar att placera i inlåningsfaciliteten . På så sätt kan se till att dagslåneräntan hamnar nära reporäntan framöver, även utan dagliga finjusterande operationer. I nästa steg, när de tekniska förutsättningarna finns på plats, kommer att justera även utlåningsräntan så att den ligger närmare reporäntan (0,över reporäntan). Säkerhetskraven för den som vill utnyttja utlåningsfaciliteten kommer att skärpas. var utvecklingsarbete inriktat på bland annat kronans utveckling. De faktorer som bestämmer växelkursen var även i fokus på en konferens om konjunkturcykler i små öppna ekonomier som anordnade tillsammans med centralbankerna i , , och . För att ytterligare öka kunskaperna om drivkrafterna bakom förändringarna av den svenska växelkursen engagerade en extern forskare, professor på , för att genomföra ett projekt med avrapportering . Förutom växelkursen var även andra aspekter på den svenska ekonomins omvärldsberoende i fokus i analys. fortsatte också arbetet med att öka förståelsen av förändringarna på ekonomins utbudssida. Dessutom fördjupades analysen av förutsättningarna för stabiliseringspolitiken i . Ett urval av de studier som publicerade inom dessa områden presenteras nedan. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Fördjupad analys av omvärldsberoendet i svensk ekonomi En fördjupning i den penningpolitiska rapporten analyserade hur kronans värde har förändrats i förhållande till andra valutor över i reala termer, alltså om man tar hänsyn till att prisnivåerna skiljt sig åt i och omvärlden. Den reala kronkursen försvagades trendmässigt . har utvecklingen inte varit lika tydlig men det finns tecken på att den trendmässiga försvagningen har fortsatt. Fördjupningen visade att trenden –1993 sammanföll med förändringar av svensk BNP per capita i förhållande till andra länder och av bytesförhållandet, som avspeglar skillnaden mellan priset på svensk export och import. Dessa faktorer skulle alltså kunna förklara utvecklingen av den reala växelkursen . Det är dock svårt att hitta stöd för att sådana förändringar kan förklara utvecklingen det , och mycket talar för att kronan nu är svagare än vad den sannolikt kommer att vara . Om de svenska arbetskostnaderna är högre än arbetskostnaderna i omvärlden innebär det att svenska varor och tjänster blir förhållandevis dyrare och får svårare att konkurrera på en global marknad. En sådan utveckling skulle dock vara förknippad med en allt svagare krona, vilket skulle bidra till att utjämna skillnaden i arbetskostnader mellan och omvärlden. påverkas kronan av flera faktorer, och lönebildningen i kan därför inte helt bortse från den internationella konkurrenssituationen. I en fördjupning i den penningpolitiska rapporten analyserades hur svenska arbetskostnader har utvecklats i ett internationellt perspektiv. Slutsatsen var att de svenska arbetskostnaderna per producerad enhet är låga jämfört med kostnaderna i flertalet konkurrentländer, mätta i samma valuta. Den senaste tidens försvagning av kronan är en viktig förklaring till detta. Vilka är effekterna av förändringar på den svenska ekonomins utbudssida? Penningpolitiken både i och i omvärlden kommer framöver att bedrivas i en miljö där stora förändringar sker på ekonomins utbudssida. En av orsakerna till detta är demografiska obalanser med en allt större andel äldre och stora migrationsflöden. fortsatte arbetet med att förstå dessa förutsättningar bättre. Bland annat publicerades en kunskapsöversikt om migrationen till under och vilka makroekonomiska effekter invandringen kan få. En specifik frågeställning var om invandring kan göra det lättare att försörja en åldrande befolkning. Slutsatsen var att invandringen skulle kunna bidra till detta men att det i så fall hänger på att integrationen på arbetsmarknaden fungerar bättre än . En annan kunskapsöversikt jämförde olika källor för arbetsmarknadsstatistik, bland annat jämfördes detaljerna kring utrikes födda, och visade hur man genom att kombinera källor kan få en mer komplett bild av den svenska arbetsmarknaden. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET En annan trend med potentiellt stora konsekvenser för arbetsmarknaden är den fortsatta teknikutvecklingen med automatisering och robotisering. En ekonomisk kommentar om den empiriska forskningen på området drog slutsatsen att det inte går att säga att den totala sysselsättningen har minskat till följd av den tekniska utvecklingen. Däremot har vissa grupper drabbats hårdare då deras kunskaper inte längre efterfrågas på arbetsmarknaden. Snabb teknikutveckling riskerar därför att leda till en allt tydligare tudelning på arbetsmarknaden, vilket gör det nödvändigt att ha en god omställningsförmåga i ekonomin. Att teknisk utveckling som gynnat högutbildade har haft en effekt på lönebildningen var en av slutsatserna i en artikel i och valutapolitik. Ar- tikeln sammanfattade vad forskningslitteraturen funnit vara effekterna av alla de förändringar som påverkat den svenska arbetsmarknaden . En annan artikel undersökte om förändringarna på arbetsmarknaden kan förklara de senaste årens dämpade pris- och löneutveckling. Slutsatsen var att ett ökat arbetskraftsdeltagande, en försvagad förhandlingsstyrka hos arbetstagarna och en lägre ersättningsgrad vid arbetslöshet kan ha bidragit till utvecklingen. Vissa av dessa förändringar kan också ha bidragit till att det allt högre resursutnyttjandet i ekonomin inte har varit förknippat med lika stora löneökningar . Fördjupad analys av förutsättningarna för stabiliseringspolitiken Med ett lågt ränteläge i utgångsläget blir penningpolitikens möjligheter att motverka en svagare konjunkturutveckling bland annat beroende av hur långt det är praktiskt möjligt att sänka räntan. och ett par andra centralbanker har sänkt sina styrräntor under noll, vilket tidigare sågs som den nedre gränsen. Ett staff memo analyserade erfarenheterna av detta i . Analysen visade att marknadsräntorna, såväl interbankräntor som räntor på statsobligationer, har följt styrräntan i takt med sänkningarna. Bankernas inlåningsräntor har däremot inte sjunkit i motsvarande mån, något inte heller förväntade sig. Bankernas utlåningsräntor med tre månaders bindningstid –de rörliga bolåneräntorna – har dock följt sänkningarna av styrräntan, om än med fördröjning. Slutsatsen av analysen var att sänkningarna av styrräntan under noll har haft en effekt och har bidragit till att stimulera ekonomin ytterligare. En fråga som fick allt större fokus i den ekonomiska debatten var huruvida finanspolitiken behöver ta ett större ansvar i en eventuell framtida konjunktursvacka. Förutom argumentet att det låga ränteläget begränsar penningpolitikens handlingsutrymme, medan finanspolitikens handlingsutrymme ökar, indikerar empirisk forskning att tillfälliga finanspolitiska åtgärder kan ha betydande effekter på hushållens konsumtion. En ekonomisk kommentar som publicerades av diskuterade dessa argument och samspelet mellan finans- och penningpolitiken mer i detalj. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET behöver ha information om korta marknadsräntor för att kunna säkerställa att penningpolitiken genomförs effektivt och att har ett ändamålsenligt räntestyrningssystem. har centralbankerna haft ett tydligt fokus på så kallade interbankräntor, det vill säga räntor för lån mellan banker som har tillgång till penningpolitiska instrument. Förändringar på de finansiella marknaderna har dock lett till att aktiviteten på interbankmarknaden har minskat i många jurisdiktioner – inklusive . behöver därför också information om lån med de allra kortaste löptiderna mellan andra aktörer än banker. För att ska få tillgång till den information som behövs för att utvärdera genomförandet av penningpolitiken ändrades Villkor för och penningpolitiska instrument . kräver nu att de som har tillgång till penningpolitiska instrument, alltså de penningpolitiska motparterna, rapporterar information om transaktioner på penningmarknaden. Detta görs i ett standardiserat format som används av flera centralbanker i . Med hjälp av dessa data kan utvärdera penningpolitiken och räntestyrningssystemet på ett bättre sätt och i större utsträckning se hur andra aktörer än de penningpolitiska motparterna påverkas av de penningpolitiska besluten. avser att börja publicera uppgifter om dagslåneräntan i SEK, det vill säga räntan på den allra kortaste löptiden, från en handelsdags slut till nästa dags öppning. Denna ränta kommer att baseras på informationen som har samlats in från de penningpolitiska motparterna. Utöver detta ger arbetet med transaktionsbaserade dagslåneräntor förutsättningar för att tillhandahålla en referensränta i svenska kronor. direktion fattade beslut om att ska vara administratör för referensräntan på den allra kortaste löptiden i SEK (se avsnittet Ett stabilt finansiellt system). Säkra och effektiva betalningar Den svenska betalningsmarknaden utvecklas fort och utvärderar därför hur tjänsteutbudet behöver förändras så att betalningsväsendet fortsätter att vara säkert och effektivt. Säkra och kostnadseffektiva betalningar är nämligen en förutsättning för att den svenska ekonomin ska fungera väl. Svensk betalningsinfrastruktur ska vara minst lika säker och effektiv som i jämförbara länder i omvärlden. Utvecklingen gör att också infrastrukturen för sekundsnabba betalningar mellan hushåll och företag behöver ses över. beslutade att inleda förhandlingar om att få använda ECB:s plattform för omedelbara betalningar (TIPS) för avveckling av svenska kronor. Arbetet med e-kronaprojektet har fortsatt , bland annat med att utveckla en e-kronapilot. De elektroniska betalningarna blir allt fler och detta är en global trend. Orsaken är bland annat teknisk utveckling och förändrade konsumtionsmönster. Betalningar mellan länder blir allt vanligare och de nationella betalningsmarknaderna integreras i allt högre grad. För är utvecklingen i och EU den som är mest betydelsefull. Centralbankerna har en nyckelroll i omvandlingen av betalningsmarknaderna och deltar i det internationella samarbetet och bevakar och analyserar utvecklingen. På den svenska marknaden har användningen av elektroniska betaltjänster ökat trendmässigt som användningen av blankettgiro och kontanter har minskat. I en internationell jämförelse är ett av de länder som har lägst kontantanvändning och högst antal kortbetalningar per person och år. Att svenska folket i allt mindre utsträckning använder kontanter beror delvis på den tekniska utvecklingen och den ökade digitaliseringen i samhället som helhet, men det beror också på demografiska förändringar med alltfler betalningsanvändare som vuxit upp i ett digitalt samhälle. har denna utveckling fortsatt. Allt färre betalningar på inköpsstället är kontanta, och konsumenterna uppger också att de oftare upplever att de inte kan betala med kontanter i butik. ökar användningen av kort och Swish. Så kallade kontaktlösa kort och terminaler, där betalning görs genom att kortet hålls mot terminalen, har blivit vanliga. Den internationella utvecklingen fortsätter också och meddelade Facebook att de, tillsammans med andra, har för avsikt att skapa en global digital valuta, . Det beskedet intensifierade en global debatt om betalningsväsendets effektivitet. arbetade med dessa frågor i form av löpande analys och omvärldsbevakning. publicerade betalar svenskarna 2019, som beskriver och analyserar utvecklingen på betalningsmarknaden. SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR Utvecklingen mot ett kontantlöst samhälle kan i förlängningen göra sam- hället sårbart om betalningsmarknaden blir koncentrerad till ett fåtal privata aktörer, betaltjänster och infrastrukturer. Dessa frågor togs också delvis upp i arbetet inom den parlamentariska kommittén för översynen av det penningpo- litiska ramverket och riksbankslagen och i slutredovisningen från Försvarsbe- redningen om inriktningen för säkerhetspolitiken och utformningen av det mi- arbetade också med dessa frågor inom ramen för betalningsrådet, ett samråds- och dialogforum för frågor om den svenska marknaden för betaltjänster. I sin roll som samordnare av kansliet för det svenska betalningsrådet ledde arbetet med att ta fram ett nytt ar- betsprogram till 2022. Den ökade efterfrågan på och den ökade volymen av omedelbara betal- ningar har fått att undersöka hur sådana framöver kan erbjudas till allmänheten så effektivt och säkert som möjligt. 2019 en förstudie för att undersöka möjligheten att låta svenska kronan av- vecklas på ECB:s plattform för omedelbara betalningar, TIPS. inneburit att förhandlingar med ECB har inletts och ett anslutningsprojekt har Utvecklingen på betalningsmarknaden ledde till att 2017 initi- erade ett projekt för att studera om det är möjligt att ge ut ett digitalt komple- ment till kontanter, så kallade e-kronor, och om ett sådant komplement skulle kunna stödja i uppgiften att främja ett säkert och effektivt betal- Detta arbete fortsatte . ken en skriftlig framställning till om behovet av en statlig utredning om betalningsmarknaden i en digitaliserad ekonomi, om statens respektive den privata sektorns roll på en sådan marknad och om behovet av en e-krona. 2019 biföll framställningen och uppmanade regeringen att tillsätta en offentlig utredning om statens framtida roll på betalningsmarknaden. Parallellt med detta arbete driver också ett e-kronapilotprojekt. omorganiserades arbete med e-kronan. cember 2018 etablerades enheten för e-kronapilot på stabsavdel- ning som ansvaret för samordning av de övergripande policyfrå- gorna kring digitala centralbankspengar överlämnades till avdelningen för be- driver via enheten för e-kronapilot ett pro- jekt vars mål är att utarbeta ett förslag på hur skulle kunna ge ut svenska kronor i digital form som är tillgängliga för allmänheten, så kallade Utgångspunkten är det koncept för e-krona som beskrivits av Riks- banken i delrapport 1 och 2 . Syftet med projektet är också att bredda bankens kunskap om e-kronans tekniska möjligheter. ta fram förslag på en teknisk lösning i en testmiljö och förslag på ett regelverk för en e-krona. SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR arbetade med en upphandling av en teknisk leverantör för att kunna utarbeta ett konkret förslag på en e-krona. Intresset för centralbanksutgivna digitala valutor har ökat i hela världen. Parallellt med upphandlingen förde därför en dialog med externa intressenter om olika aspekter på digitala centralbankspengar samt deltog i konferenser i och utanför . tillhandahöll som vanligt sedlar och mynt till bankerna och följde värdet av kontanterna i cirkulation. Kontantmängden har minskat men har ökat . Det är främst 500-kronorssedlarna som har ökat. Värdet av kontanter i cirkulation styrs av efterfrågan på sedlar och mynt, som varierar . Ett sätt att beskriva kontantmängden är att beräkna ett genomsnitt av värdet den under årets . Detta genomsnittliga värde uppgick till , varav värdet på sedlar uppgick till och värdet på mynt till (se diagram 9 och tabell 3). Diagram 9 Genomsnittligt värde av sedlar och mynt i cirkulation, miljarder kronor Anm.: Uppgifterna i diagrammet inkluderar inte värdet av minnesmynt. Kontantmängden uppgick till vid utgången av 2019, varav värdet på sedlar uppgick till och värdet på mynt till (se tabell 3). Detta är en ökning jämfört med motsvarande tidpunkt 2018. 2019/20:RB1 SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR Tabell 3 Värdet av sedlar och mynt i cirkulation, miljarder kronor Totalt värde, genomsnitt Mynt (exklusive minnesmynt) Anm.: Uppgifterna i tabellen är avrundade. tecknade ett nytt avtal med den holländska mynttillverkaren (Koninklijke Nederlandse Munt) om prägling av svenska mynt. presenterade slutbetänkandet En ny riksbankslag (SOU 2019:46). I betänkandet föreslås bland annat att ska ges ett mål för hela sin kontantverksamhet: att bidra till att det finns tillgång till kontanter i betryggande utsträckning i hela . Vidare föreslås att tilldelas tre uppgifter inom kontantverksamheten: att ansvara för kontantutgivningen i genom att ge ut och lösa in sedlar och mynt (ett ansvar som redan har ), att ha ett övergripande ansvar för att kontanthanteringen i fungerar, vilket innebär att regelbundet ska rapportera till och vid behov agera som koordinerande aktör i kontanthanteringen, samt att ansvara för att det drivs depåverksamhet i och att det finns sedeldepåer på minst fem platser i , varav två i de norra delarna av landet. De svenska sedlarna förfalskas normalt i liten omfattning, även om antalet falska sedlar ökade . Värdet av de falska sedlar som togs ur cirkulation uppgick till . Antalet falska sedlar uppgick till 1 003 stycken. Närmare nio av tio av dessa var 500- kronorssedlar. De flesta förfalskningar är inte särskilt avancerade. Tabell 4 Antalet sedlar och mynt Antal sedlar i cirkulation (miljoner stycken) Antal mynt i cirkulation (miljoner stycken) Anm.: Uppgifterna om antalet sedlar och mynt i cirkulation avser ett genomsnitt och är avrundade. I uppgiften om antalet mynt i cirkulation ingår inte minnesmynt. Anm.: Antalet förfalskade sedlar avser månaderna januari–oktober. Källa: och Polisen. SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR tillhandahåller betalningssystemet som hanterar stora betalningar i svenska kronor mellan banker och andra aktörer. Betalningarna genomförs i form av överföringar mellan konton som de olika deltagarna – banker, clearingorganisationer och andra marknadsaktörer – har i . För att ska fungera på ett säkert och effektivt sätt krävs bland annat att deltagarna har tillräckligt med kreditutrymme, en väl fungerande hantering av säkerheter och väl fungerande tekniska system. har förlängt öppettider från 7:00–17:00 till 7:00–18:00. Antal deltagare, transaktioner och omsättning tillkom två nya deltagare som en deltagare valde att avsluta sitt deltagande i . Vid utgången av året fanns det totalt 35 deltagare i . Systemet hanterade i genomsnitt 22 790 transaktioner per dag . Detta är en ökning jämfört med föregående år. Den dagliga omsättningen, justerad för penningpolitiska transaktioner, var i genomsnitt , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Den genomsnittliga transaktionen uppgick till , medan motsvarande siffra var . RIX-systemet finansieras av deltagarna. Den fasta månadsavgiften höjdes från till . Tilläggsavgiften, som betalas av de största deltagarna, höjdes med . togs månadsavgiften för behörighetsadministration bort. Övriga avgifter lämnades oförändrade. Att avgifterna behövde höjas berodde främst på ökade it-kostna- der. RIX-systemet utvärderas utifrån två operativa mål: teknisk tillgänglighet och kostnadstäckning. Målet för den tekniska tillgängligheten definieras som tiden då systemet fungerar och betalningar avvecklas. Målvärdet ligger på . Två incidenter inträffade som innebar att inte kunde genomföra betalningar under totalt . Samtliga kostnader för att tillhandahålla tjänsterna i ska finansieras genom avgifter från deltagarna. Kostnaderna uppgick till och täcktes till av avgifter. (2017–2019) har kostnadstäckningen varit . Kravet på full kostnadstäckning mäts , där intäkterna ska vara av kostnaderna . SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR Hantering av säkerheter och kreditutrymme För att minska risken för att överföringar i misslyckas till följd av att en deltagare saknar likviditet kan tillföra likviditet genom att ge kredit till RIX-deltagarna mot säkerheter. Detta gör att överföringar kan utföras snabbare och att betalningssystemet blir mer effektivt. De säkerheter som accepterar är huvudsakligen obligationer eller andra skuldförbindelser med hög kreditvärdighet.