frsrdg · H704RB1 · 2020-02-17 00:00:00 — För att de klimatrelaterade riskerna ska kunna mätas, prissättas och hanteras krävs bland annat en bättre rapportering om dessa risker från såväl finansiella som ickefinansiella företag. Referensräntor fyller en central och viktig funktion i det finansiella systemet. Men på grund av händelser i samband med finanskrisen –2008 och den så kallade 2012 minskade förtroendet för vissa referensräntor, som tas fram av marknadsaktörerna själva. har ramverken kring referensräntorna reformerats, och arbeten pågår världen över med att ta fram nya, alternativa referensräntor. Även i pågår ett arbete med att ta fram ett alternativ till den nuvarande referensräntan Stibor (Interbank Offered Rate). var aktiv i detta arbete på flera sätt och deltog som observatör i den svenska Arbetsgruppen för alternativa referensräntor (). skapades på initiativ av för att ta fram ett förslag på en alternativ referensränta för svenska kronor. I arbetsgruppen deltar de sju Stiborbankerna, medan , , och deltar som observatörer. utredde även internt om det skulle kunna vara lämpligt att tillhandahåller en sådan referensränta. Som ett led i detta arbete publicerade remissen ”roll i att tillhandahålla en referensränta” . direktion beslutade att ska tillhandahålla en referensränta på den allra kortaste löptiden (over-night, O/N) i svenska kronor. Konferens om cybersäkerhet i finanssektorn arrangerade , i samarbete med de andra nordiska centralbankerna, en konferens om cybersäkerhet i finanssektorn. Detta var den tredje av en serie årliga cyberkonferenser som anordnas av de nordiska centralbankerna. Årets konferens inleddes med en diskussion om hur organisationer ska styras och organiseras för att hantera cyberrisker på ett tillfredställande sätt. Därefter diskuterades ett antal konkreta initiativ för att förbättra motståndskraften mot cyberrisker i finanssektorn. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM beslutade att anta ramverket TIBER-EU och publicerade därför riktlinjer för den svenska nationella anpassningen, TIBER-SE. TIBER-EU är ett ramverk för cybersäkerhetstester som har tagit fram och som gör det möjligt att på ett standardiserat sätt testa motståndskraften mot cyberrisker hos aktörer i det finansiella systemet. För att koordinera dessa tester i startade ett samverkansforum tillsammans med de centrala aktörer i det svenska finansiella systemet som kommer att genomgå tester enligt ramverket. påbörjades arbetet i Utredningen om ett eventuellt deltagande i den europeiska bankunionen (SOU 2019:52). var representerad i den expertgrupp som var knuten till utredningen. Utredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen . För att svara upp mot nationella och internationella analysbehov har drivit ett antal utvecklingsprojekt som syftar till att förbättra och förnya den finansiella statistiken. Statistik om de svenska hushållens finansiella tillgångar och skulder är uppgifter som anser vara särskilt viktiga för att kunna bedriva ett bra krisförebyggande arbete och motverka finansiell instabilitet. har därför gjort en framställning till med förslag om att det tillsätts en offentlig utredning som ska belysa alla aspekter av behovet av mer detaljerad statistik över hushållens finansiella ställning. bedrev forskning huvudsakligen inom penningpolitik och finansiell stabilitet. Flera artiklar publicerades i vetenskapliga tidskrifter. arrangerade även ett par internationella vetenskapliga konferenser. Enligt riksbankslagen ska löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- och kreditförhållanden. Statistik över finansmarknaden, värdepappersemissioner och betalningsbalansen produceras och publiceras på uppdrag av (). ansvarar dock för statistikens kvalitet, innehåll och utveckling. I utvecklingen av statistiken arbetar tillsammans med flera internationella institutioner som Europeiska centralbankssystemet (ECBS), och (). samlar själv in och publicerar daglig omsättningsstatistik på ränte- och valutamarknaden. Dessutom publiceras räntor och valutakurser på webbplats. publicerar en rapport baserad på intervjuer med 40–45 företag som ger en snabb och aktuell bild av utvecklingen för de icke-finansiella företagen. Huvudsyftet med företagsundersökning är att få fördjupad information om hur företagen uppfattar det aktuella konjunkturläget och hur de avser att agera utifrån detta. föreslog utredning om statistik över hushållens tillgångar och skulder Sedan förmögenhetsskatten avskaffades 2007 saknar statistik över vilka grupper av hushåll som är högt skuldsatta och vilka tillgångar dessa har. Flera instanser har påpekat att sådan statistik behövs, däribland () och den statliga utredningen om hushållens överskuldsättning. Sådan statistik är central om man vill kunna bedöma hushållssektorns motståndskraft mot olika ekonomiska störningar, och den skulle dessutom för- bättra och möjligheter att upprätthålla sta- bilitet i det finansiella systemet. publicerade 2017 en rapport med förslag till insamling av de- taljerade uppgifter om hushållens tillgångar och skulder och begärde in syn- punkter på förslaget från näringslivet och andra myndigheter. redningsarbetet visade dock att svenska myndigheter saknar tydligt lagstöd för att samla in de uppgifter som är nödvändiga för att få fullgod statistik på detta föreslog därför att tillsätter en ut- redning som ser över hur ny statistik över hushållens tillgångar och skulder kan samlas in. Förslaget stöddes av och Finansinspek- föreslog att regeringen tillsätter en utredning om ny statistik över hushållens tillgångar och skulder. I betänkandet skrevs bland an- nat att utredningen grundligt ska belysa och analysera hur en detaljerad sta- tistik över hushållens tillgångar och skulder ska kunna byggas upp och använ- das som den personliga integriteten och personuppgiftsskyddet inte För att kunna fördjupa diskussionen om aktuella frågor som är relevanta för penningpolitiken ställs regelbundet kompletterande frågor till de företag som intervjuas i företagsundersökning. gjordes bland annat fördjupningar om hur företagen bestämmer sina försäljningspriser och om deras produktivitetsarbete. Företagens produktivitetsarbete och prissättning har produktivitetstillväxten i och i omvärlden varit svag, enligt den officiella statistiken. I februari månads företagsundersökning ställde därför några fördjupade frågor till företagen om hur de mäter produktiviteten, hur de arbetar för att förbättra den och vilka faktorer som har störst betydelse för dess utveckling. Företagen lyfter fram sitt löpande arbete med att förbättra verksamheten och planeringen som den viktigaste faktorn bakom högre produktivitet. Flera har även infört ny teknik som har bidragit till produktivitetstillväxten i verksamheten. Andra faktorer, som regelefterlevnad och it-säkerhet, är svårare att effektivisera och har därmed bidragit till att dämpa produktivitetsutvecklingen. Företagen svarade också att de inte upplever samma svaga produktivitetstillväxt som den officiella statistiken visar. genomförde , i samarbete med 15 andra centralbanker, en särskild undersökning om hur företagen bestämmer sina försäljningspriser. Att förstå drivkrafterna bakom företagens prissättning är viktigt när penningpolitiken ska utformas. Bland annat ställdes frågor om hur pass självständig företagens prissättning är, hur ofta deras priser ändras och vilka faktorer som främst bestämmer deras prissättning. Svaren visade att en majoritet av företagen bestämmer sina priser själva medan andra angav att det är priserna på världsmarknaderna som styr. Inom handeln är det relativt vanligt att priser ändras medan priserna inom industrin ändras mer på årsbasis. Företagen försöker höja sina priser när de ser att kostnaderna ökar som de är försiktiga med att ändra sina priser eftersom konkurrenterna kanske inte följer efter. forskning är framför allt inriktad på områden som har direkt betydelse för bankens verksamhet. Målet med forskningen är att tillhandahålla bättre underlag för utformningen av policybeslut. Resultaten av forskning publiceras i internationella vetenskapliga tidskrifter men även i och valutapolitik. Resultaten sprids också genom presentationer vid andra centralbanker och vid universitet samt på vetenskapliga konferenser. Forskning bedrivs huvudsakligen om finansiell stabilitet och penningpolitik. De forskare som är inriktade mot finansiell stabilitet studerar svenska hushåll och företag i syfte att förstå deras ekonomiska agerande. Bland annat använder de stora mängder data som gör det möjligt att undersöka risken för företagskonkurser och att se hur olika makrotillsynsåtgärder påverkar hushållens skuldsättning. De forskare som är inriktade mot penningpolitik och makroekonomi försöker bland annat förstå och kvantifiera hur penningpolitiska åtgärder påverkar konjunkturen och inflationen, arbetsmarknadens funktionssätt och samspelet mellan penningpolitiken och finanspolitiken. Forskningen syftar bland annat till att identifiera frågor som kan väntas bli viktiga längre fram. Ett exempel på detta är den publicerade uppsatsen ?, publicerad i tidskriften . Data från 134 länder visar att länder som i större utsträckning använder fossila bränslen växer snabbare än länder som använder biobränsle. För att kunna undersöka och förstå detta empiriska samband har forskarna konstruerat en så kallad endogen tillväxtmodell där produktionen bestäms av kapital och arbete och av de utbytbara energikällorna fossilbränsle och biobränsle. Modellen visar två balanserade tillväxtbanor: en med låg tillväxt där energin produceras med biobränsle och en med hög tillväxt där energin kommer från fossilbränsle. Modellen visar att en tillräckligt stor ökning av tillgången till fossilbränsle kan initiera ett lyft för ett land från stagnation till ihållande tillväxt, liknande den ekonomiska förändring som skedde i västvärlden under den industriella revolutionen. Ut- vecklingsländer riskerar att fastna i sin ekonomiska utveckling på grund av bristen på fossila bränslen, eftersom världsmarknadspriset på dessa bränslen bestäms av utvecklade och rika länders efterfrågan. Tillgången på energi har tidigare spelat en avgörande roll för ekonomisk tillväxt, och det framtida olje- priset kan därför förväntas ha stora implikationer för världsekonomin och är därmed viktigt för policyverksamhet. Forskare från forskningsenheten har även skrivit artiklar, främst i Riksban- kens egen publikation Penning- och valutapolitik, i syfte att sprida forsknings- resultat till en bredare krets och därmed främja diskussion om policyrelevanta En del av artiklarna är samförfattade med medarbetare från andra av- delningar på , bland annat i syfte att i förlängningen producera ett Artiklarna har handlat om den historiska utvecklingen av betalningssystemen, om hur negativa styrräntor påverkat låneräntorna, om balansräkning och finansiella oberoende, om arbetsmarknadens funktionssätt och lönebildningen samt om ekonomiska styrmedel för att minska den globala uppvärmningen. Forskningsenheten organiserade tre vetenskapliga konferenser organiserades en konferens om arbetsmarknaden och makroekonomin, i samarbete med i . sammans med centralbankerna i , , och genomfördes en konferens med fokus på penningpolitiska fråge- ställningar som är relevanta för små öppna ekonomier. banken värd för den årliga centralbankskonferensen i Market Micro Structure, som berör granulär analys av handeln på finansiella marknader. ningsområde ger exempelvis insikter om säljares och köpares agerande i valu- tahandeln, ofta med hjälp av högfrekventa data, som ger oss en bättre förstå- else för hur växelkursen för svenska kronor, som är central för policyarbete, utvecklas . Dessutom var medarrangör till en konferens på om elektroniska valutor. En av aktiviteterna inom ramen för arbetet med teknisk assistans med centralbank (NBU) handlar om att stödja och utveckla deras forskningsenhet. Det har inneburit att flera forskare från forskningsenhet vid olika tillfällen besökt NBU och hållit forskningsseminarier och diskuterat forsk- pengar för att ge möjlighet för en medarbetare från att tillbringa på NBU för att ge råd om hur man kan stärka och bygga upp forskningen där, men också för att initiera och delta i två olika forskningspro- jekt – ett om penningpolitik och ett annat om finansiell stabilitet. projekten resulterade i tre publikationer med författare från både och : en publikation i NBU:s tidskrift of (Macroeconomic effects of introducing a capital conservation buffer in the Ukrainian banking sector) och två publikationer i series (Mitigating the cost of stricter macroprudential policies samt Disinflation in closed and small open eco- Publikationerna kan laddas ned från NBU:s hemsida. omfördelades tillgångarna i valutareserven för att bättre motsvara beredskapsbehov i utländsk valuta. De största förändringarna innebar att euro omfördelades till amerikanska dollar och att danska och norska kronor inkluderades i valutareserven. Därtill sålde tillgångar i valutareserven av hållbarhetsskäl. Utifrån bedömningen att beredskapsbehovet minskat något beslutade dessutom att minska valutareserven genom att inte refinansiera valutalån från Riksgälden om totalt . Sammantaget över året minskade värdet på finansiella tillgångar med och uppgick till . Värdet på tillgångarna påverkades dock positivt av att den svenska kronan försvagades , att svenska och internationella räntor föll och att guldpriset steg. Finansiella tillgångar och skulder förvaltar finansiella tillgångar för att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag. De finansiella tillgångarna består till största delen av guld- och valutareserven. Denna ger möjlighet att vid behov ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta och att intervenera på valutamarknaden. Valutareserven består av räntebärande värdepapper i utländsk valuta med hög likviditet och låg kreditrisk, i huvudsak statsobligationer. håller även tillgångar i form av värdepapper utgivna i svenska kronor. Dessa tillgångar består huvudsakligen av de svenska nominella och reala statsobligationer som köpte –2019 i penningpolitiskt syfte. Bland tillgångar finns även fordringar på IMF eftersom är den myndighet i som ansvarar för de skyldigheter som följer av medlemskap i fonden. har beredskap att använda guld- och valutareserven för att låna ut pengar till IMF, som i sin tur lånar ut pengar till länder med betalningsbalansproblem. finansiella skulder utgörs huvudsakligen av den skuld i svenska kronor som uppstår när banksystemet deponerar en del av sina likvida tillgångar hos , tillgångar som till exempel skapats då köpt statsobligationer av bankerna. har även finansiella skulder i utländsk valuta till Riksgälden. Dessa skulder utgörs av amerikanska dollar och euro som lånat upp från Riksgälden i syfte att förstärka valutareserven. minskade balansomslutningen med till , främst till följd av återbetalningen av valutalån till Riksgälden (se diagram 11). eget kapital (inklusive årets resultat 2019/20:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING och värderegleringskonton) ökade med till , vilket huvudsakligen beror på årets positiva resultat. Vid utgången av uppgick den totala avkastningen på finansiella tillgångar och skulder till (se tabell 5). Diagram 11 balansräkning respektive 2019 Tillgångar Skulder Tillgångar Skulder Tabell 5 finansiella tillgångar och skulder Anm.: Tabellen visar finansiella tillgångar och skulder i balansräkning. Beräkningen av avkastningen baseras på både tillgångar och skulder och redovisas i tabellen för nettofordringar. Guld- och valutareserven förvaltas så att alltid står redo att uppfylla sina åtaganden. Reserven måste därför vara utformad så att den vid behov kan användas till att ge tillfälligt likviditetsstöd till svenska banker, fullgöra del i IMF:s internationella långivning och intervenera på valutamarknaden. Dessutom är reserven utformad för att sprida riskerna och uppnå en högre avkastning i förhållande till den risk som tas. beredskap att med kort varsel kunna ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta ställer stora krav på guld- och valutareservens sammansättning. Valutareserven hålls därför till största delen i de valutor där likviditetsstöd kan bli aktuellt och i sådana tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel, främst statsobligationer i amerikanska dollar och euro. Valutareserven förändrades för att bättre spegla beredskapsbehovet beslutade direktionen om en ny finansiell risk- och investeringspolicy som fastställer principerna för investeringar i guld- och valutareserven. Med utgångspunkt i beredskapsbehovet definierar policyn den tillgångs- och valutasammansättning som sätter ramarna för förvaltningen av guld- och valutareserven. Vissa avvikelser från denna sammansättning är dock tillåtna i syfte att minska risken eller öka avkastningen i reserven. Den nya policyn började gälla och resulterade i förändringar av valutareservens sammansättning. För att bättre spegla beredskapsbehovet inkluderades danska och norska kronor i reserven genom att investerade i danska och norska statsobligationer. Dessutom utökades andelen tillgångar i amerikanska dollar genom att växlade euro till dollar och investerade i amerikanska värdepapper. uppgick de sammanlagda tillgångarna i amerikanska dollar och euro till av guld- och valutareserven (se diagram 12). För att sprida riskerna och uppnå en högre avkastning höll , , en mindre del av reserven i andra valutor än de som måste hållas för att möta beredskapsbehovet. Dessa placeringar utgjordes i huvudsak av australiska stats- och delstatsobligationer och kanadensiska stats- och provinsobligationer. ledde dessa avvikelser till att valutareservens marknadsrisk var lägre än vad som varit fallet utan avvikelserna som även avkastningen blev något lägre. För att ska kunna hålla hög beredskap får valutareservens räntekänslighet inte vara för hög. Räntekänsligheten tillåts däremot variera mellan olika tillgångar i olika valutor för att utbytet mellan avkastning och risk ska bli bästa möjliga. valde att öka valutareservens räntekänslighet eftersom det ansågs bidra till att ge en högre avkastning. Räntekänsligheten ökades till en nivå kring 4, mätt som modifierad duration. 2019/20:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Diagram 12 Guld- och valutareservens sammansättning CAD DKK NOK GBP 12,7 6,2 6,4 Anm.: Siffrorna i diagrammet visar marknadsvärdet på guld- och valutareserven inklusive upplupna räntor. Storleken på reserven minskades genom återbetalning av lån Beredskapsbehovet av utländsk valuta avgör hur stor guld- och valutareserven behöver vara. Till följd av bland annat förändringar i bankernas balansräkningar och Nordeas byte av hemvist till bedömde att beredskapsbehovet minskat något. beslutade direktionen därför att minska guld- och valutareserven genom att inte refinansiera valutalån från Riksgälden om sammanlagt . betalade således tillbaka de aktuella lånen vid förfallotidpunkterna , . Sammantaget över året minskade värdet på skulden till Riksgälden med motsvarande och var . Lånen i amerikanska dollar och euro uppgick till av skulden till Riksgälden. sålde tillgångar av hållbarhetsskäl I den finansiella risk- och investeringspolicyn har direktionen beslutat att ska ta hänsyn till hållbarhet i valet av tillgångar. Detta gäller under förutsättning att det inte negativt påverkar beredskap, där det exempelvis följer av beredskapsbehovet att valutareserven till stor del ska bestå av statsobligationer i amerikanska dollar. har valt att i första hand väga in vilket klimatavtryck tillgångarna i valutareserven innebär. Detta har fått till följd att endast investerar i australiska delstater och kana- densiska provinser som har samma eller lägre växthusgasintensitet än respektive stat som helhet. sålde därför obligationer utgivna av vissa australiska delstater och kanadensiska provinser och placerade i statsobligationer och andra delstater och provinser med lägre växthusgasintensitet. har en guldreserv som totalt uppgår till guld. Att äger guld beror till stor del på guldets historiska koppling till sedlar och mynt. var med bland annat guldmyntfot skyldig att lösa in sedlar mot guld. är guldet en finansiell tillgång som i likhet med valutareserven syftar till att säkerställa att kan utföra sina uppdrag. guldreserv förvaras av centralbankerna i (), (), (of ) och () samt i egen depå i (se diagram 13). Diagram 13 Guldreservens förvaring Att förvara allt guld på ett ställe skulle innebära en för stor säkerhetsrisk; därför förvarar guldreserven på olika ställen i världen. Nästan hälften av guldreserven förvaras i där världens största kommersiella guldmarknad, , har sin bas. Denna marknad är den mest likvida och centrala marknadsplatsen för handel med fysiskt guld. Ge- nom placeringen hos kan en stor del av guld omsättas med mycket kort varsel om behovet skulle uppstå. Guldet kan på så sätt betraktas som en likvid tillgång. I likhet förvarade guld även för annan centralbanks räkning . 2019/20:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Positiv avkastning på guld- och valutareserven Avkastningen på valutareserven uppgick till eller . Den positiva avkastningen beror huvudsakligen på att valutorna i reserven i genomsnitt förstärktes mot kronan . Den samlade valutaavkastningen uppgick till eller . Ränteavkastningen var också positiv och uppgick till eller , främst för att räntorna i allmänhet föll på de marknader där placerade delar av sina tillgångar. Guld handlas och prissätts i amerikanska dollar, och ökade guldpriset uttryckt i dollar . Eftersom dollarn förstärktes gentemot den svenska kronan ökade dock guldpriset, i kronor räknat, . Avkastningen på guldinnehav uppgick därmed till . styrning av finansiella risker finansiella risk- och investeringspolicy beslutas av direktionen och fastställer de yttre ramarna för hanteringen av de finansiella risker som uppstår i förvaltningen av tillgångar och skulder. trädde en ny finansiell risk- och investeringspolicy i kraft som på ett tydligare sätt än tidigare återspeglar vilka tillgångar som behöver hållas i beredskapssyfte. De finansiella riskerna utgörs av marknadsrisk, kreditrisk och likviditetsrisk. Uppföljningen av de finansiella risker som exponeras mot sker främst inom avdelningen för marknader, som ansvarar för den dagliga riskkontrollen, medan riskenheten ansvarar för en övergripande och oberoende riskkontroll. genomför regelbundet stresstester för att mäta hur känsliga finansiella tillgångar och skulder är för oväntade marknadshändelser. Stresstesterna visar hur mycket värdet kan förändras om ett visst hypotetiskt eller historiskt scenario inträffar. finansiella åtagande mot IMF bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital och lånearrangemang och har beredskap att använda guld- och valutareserven för att möta åtagandena mot fonden (se tabell 6). åtaganden mot IMF beskrivs närmare i rutan Internationella åtaganden och i avsnittet Balansräkning och resultaträkning. bidrog transaktioner med IMF, det vill säga de som är relaterade till IMF:s vidareutlåning till andra länder, till att minska återstående åtagande mot IMF uttryckt i särskilda dragningsrätter (SDR). Sammantaget utnyttjar IMF dock endast en mindre del av det totala avtalade åtagandet som motsvarar . Värdet på fordringar på IMF var medan värdet på bankens skulder till IMF var (se tabell 5). Ränteavkastningen på nettofordringarna uppgick till . Tabell 6 återstående finansiella åtagande mot IMF Miljoner SDR och kronor Särskilda dragningsrätter (SDR) Insatskapital (kvot) New Arrangements to Borrow Poverty Reduction and Growth Trust Anm.: Se även not 2, 21 och 40 i avsnittet Balansräkning och resultaträkning för en mer utförlig redogörelse för åtagandet mot IMF. Värdepapper i svenska kronor återinvesterade förfall och kupongbetalningar i den svenska statsobligationsportföljen genom att köpa svenska nominella och reala statsobligationer till ett nominellt värde om sammanlagt (se avsnittet Ett fast penningvärde – prisstabilitet).