frsrdg · H704OSSE1 · 2020-02-12 00:00:00 — Redogörelse till 2019/20:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten Den svenska delegationen till parlamentariska församling lämnar härmed redogörelsen för verksamheten inom den parlamentariska församlingen och den svenska delegationens arbete . Till redogörelsen bifogas en förteckning över de resolutioner som den parlamentariska församlingen antagit . Den parlamentariska dimensionen inom Organisationen för säkerhet och samarbete i ..................................................................... Församlingens verksamhet och organisation......................................... Den svenska delegationen........................................................................... Ledamöter i den svenska delegationen till Utskottsfördelning och särskilda uppdrag ............................................. Möten inom den parlamentariska församlingen .................................... Utskottsarbetet inom den parlamentariska församlingen..................... Särskilda uppdrag inom den parlamentariska församlingen ................ Den svenska delegationens möten ....................................................... Den parlamentariska församlingens budget .............................................. Församlingens demokratiska arbete, tillfälliga arbetsgrupper och Församlingens bidrag till demokratisk utveckling............................... Samarbeten med parter inom och utom den parlamentariska Samarbete med andra parlamentariska församlingar ........................... Den parlamentariska församlingens ledning och medlemsstater Den parlamentariska församlingens och fackutskottens ledning ....... 1Hur har vuxit fram har sitt ursprung i Europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. bytte konferensen namn till (). omfattar 57 stater och är en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Verksamheten omfattar tre dimensioner: den säkerhetspolitiska, den ekonomiska och miljömässiga samt den om demokrati och mänskliga rättigheter. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till förtroendeskapande och konfliktförebyggande. är en i hög grad operativ organisation, och dess flexibla uppbyggnad möjliggör snabba förebyggande insatser, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. finns fältaktiviteter i ett femtontal länder. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: förvarning, förebyggande, konflikthantering och återuppbyggnad. Den kan även verka för demokratisk utveckling och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom migration, människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbete med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2Den parlamentariska dimensionen inom 2.1 Församlingens verksamhet och organisation parlamentariska församling (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. parlamentariska församling ska genom dialog bidra till att utveckla och främja konfliktlösning, bidra till en demokratisk samhällsutveckling, värna rättsstatens principer och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också följa upp hur medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen antar vid sina möten. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. Den parlamentariska församlingen har tre årliga möten: en session, ett höstmöte och ett vintermöte. Vid mötena samlas de nationella delegationerna från medlemsländer samt observatörsländerna. , som inte har något nationellt parlament, har rätt att skicka två representanter som hedersgäster till församlingens möten. Församlingen har 323 ordinarie ledamöter och ett stort antal ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna fastställs i församlingens stadga. Under mötena följer församlingen upp hur medlemsländerna uppfyller mål, diskuterar aktuella politiska frågor och för en dialog med medlemsländernas regeringsorgan. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. Den parlamentariska församlingen har tre fackutskott som sammanträder under mötena och som motsvarar regeringssidans dimensioner: utskottet för politik och säkerhet, utskottet för ekonomi och miljö samt utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter. Den svenska delegationen har initierat möten mellan de nordiska och baltiska länderna, ett samarbete i den s.k. NB8- gruppen. Initiativet har utvecklats till att gruppen håller två årliga möten. Församlingen leds av ett presidium som består av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. I övrigt består byrån av nio vicepresidenter som väljs för ett respektive och kan väljas om men ingå i byrån högst . I byrån ingår även församlingens kassör samt ordförandena för de tre utskotten. Byrån möts normalt . Församlingens president är från . Tsereteli utsågs till interimspresident och valdes sedan till president vid 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM ORGANISATIONEN FÖR SÄKERHET OCH Han omvaldes vid sommarmötet i . 2.1.3 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott består av församlingens byrå och av ordförandena för de nationella delegationerna. Det ständiga utskottet förbereder och beslutar om dagordningen för sessionen, höstmöte och vintermötet. Det beslutar även vilka tilläggsförslag som ska tas upp under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dem. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. Församlingens sekretariat finns i och har ett tjugotal tjänstemän. Sekretariatet har även en filial i . I finns också en ambassadör som representerar församlingen vid regeringssidans möten stationerad. Församlingen har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Inom församlingen verkar fyra partigrupper: den konservativa gruppen, socialistgruppen, den liberala gruppen samt den konservativa och reformistiska gruppen. Övriga partier möts sporadiskt utan organiserade grupper. De fyra partigrupperna har inga egna sekretariat och får inte några finansiella bidrag från församlingen. De sammanträder i anslutning till församlingens stadgeenliga möten. 3 Den svenska delegationen 3.1Ledamöter i den svenska delegationen till parlamentariska församling I den svenska delegationen ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en mandatperiod. Efter riksdagsvalet valdes följande delegation: Delegationen har valt (S) till ordförande och (M) till vice ordförande. 3.2 Utskottsfördelning och särskilda uppdrag Fördelningen till den parlamentariska församlingens fackutskott och särskilda uppdrag för ledamöter från och med valet var följande: Utskott I Politik och säkerhet: (S), (M), (SD) Utskott II Ekonomi och miljö: (S), (C) Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter: (S), (M) och (V) (M) är sedan sommarmötet vicepresident i den parlamentariska församlingen samt ingår i arbetsgruppen för migrationsfrågor. 2019 utseddes hon till särskild representant om mordet på . 4.1 Möten inom den parlamentariska församlingen Det årliga vintermötet hölls i , den 21–där cirka 250 parlamentariker deltog från över 50 länder. Den svenska delegationen till parlamentariska församling representerades av (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C) och (V). Ett möte hölls i plenum, och därutöver sammanträdde de tre fackutskotten och det ständiga utskottet. Vidare genomfördes även ett antal seminarier och bilaterala möten mellan de olika delegationerna. Vintermötet inleddes med att det ständiga utskottet sammanträdde. På agendan stod bland annat återrapportering från presidenten, de särskilda representanterna och generalsekreteraren. Vidare lades det fram förslag till ändringar av , framförda av (). betonade i ett inlägg att möjligheten att kunna lägga fram ändringsförslag till resolutioner är viktig och måste finnas kvar. Generalsekreteraren () uppmärksammade hur förhållandet mellan församlingen och regeringssidan är starkare än någonsin och att församlingen aldrig haft så många valobservatörer som . I de tre utskotten rapporterade rapportörerna för respektive utskott om utvecklingen inom sina respektive ansvarsområden och om de resolutioner som tidigare antagits. Vidare presenterade de förslag på inriktning på sina kommande rapporter och resolutioner. Det första utskottet leddes av ordförande (), som talade om vikten av att föra en ständig dialog mellan den parlamentariska församlingen och kommissionärer inom den säkerhetspolitiska dimensionen. Han betonade vikten av samarbete och multilateralism när det kommer till att lösa utdragna konflikter i skuggan av det nuvarande hotet om en ny kärnvapenupprustning. Han lämnade sedan över ordet till utskottets rapportör (), som betonade arbetet för att främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling genom att tillhandahålla inkluderande och ansvarsutkrävande institutioner på alla nivåer. Vidare belyste han den viktiga länken mellan hållbar utveckling och säkerhet, speciellt vikten av transparenta och inkluderande demokratiska processer för att stärka hållbara institutioner. Han betonade också hur kvinnligt deltagande i beslutsprocesser och institutionsbyggande är oskiljaktigt sammankopplat med bestående säkerhet och fred. Farrell berömde (), den särskilda representanten för jämställdhet, för hennes arbete. Mötet avslutades med en debatt om metoder för konflikthantering i utdragna 4 VERKSAMHETEN UNDER 2019 konflikter, situationen i , utträdet ur (Intermediate-Range Nuclear Forces) mellan och om att avskaffa medel- och kortdistansrobotar, samt behovet av dialog och multilaterala samarbeten för att förebygga en upptrappning av de konflikter som förekommer i OSSE-området. lyfte under debatten fram den humanitära situationen i de områden som ockuperar i . Det andra utskottet leddes av vice ordförande (). Utskottets rapportör () belyste beslut att motarbeta korruption genom goda styrelseformer och vikten av att mot- arbeta finansieringen av terrorism. Huvudfokuset i hennes rapport var migra- tion och klimatförändringar. Hon redogjorde för hur konflikter, torka och kli- matkatastrofer orsakade av klimatförändringar har resulterat i en tillbakagång i fråga om bekämpandet av hungersnöd. Mötet avslutades med en debatt om vikten av goda styrelseformer vid bekämpande av korruption, penningtvätt och finansieringen av terrorism. Det tredje utskottets möte öppnades av ordförande () som i sitt tal redovisade sina aktiviteter, däribland sitt besök i Vidare belyste hon särskilda fokus på de mänskliga rättig- heterna och den humanitära situationen för människor som befinner sig i kon- Utskottets rapportör () presenterade sina idéer inför den årliga sessionen i . oro för den tillbakagång som skett i i fråga om skyddet av de Han uppmärksammade faran med ökad populism, främlingsfientlighet, antisemitism samt ökad misstro mot demokratiska in- stitutioner och flera andra utmaningar gällande skyddet för de mänskliga rät- Mötet avslutades med en debatt om förekomsten av falska nyheter, hets mot folkgrupp, journalisters säkerhet och om hur nödsituationer inte får användas som en ursäkt för att inskränka på tryck- och yttrandefriheten. I plenum behandlades bland annat situationen med återvändande utländska terrorister och den ökande antisemitismen i . president uppmanade dess medlemmar att förhindra inrikes- politiska problem från att motverka positiv utrikespolitik. transatlantiskt och europeiskt samarbete och belyste det ökande behovet av att fullfölja församlingens internationella åtaganden och uppmanade församling- ens medlemmar att använda alla de verktyg som finns till deras förfogande i syfte att bygga en ljusare framtid. Vintermötet avslutades med att ordförandena för de tillfälliga arbetsgrup- perna och de särskilda rapportörerna rapporterade sin verksamhet. slutades med en debatt om migrations-, hbtqi- och genusfrågor samt om hur man ska bekämpa korruption, terrorism och populism. gjorde ett inlägg om korruption och uttryckte även sitt stöd för den särskilda rapportörens rapportering om situationen för hbtqi-personer i . 4 VERKSAMHETEN UNDER 2019 ägde rum den 4–i och samlade över 250 parlamentariker från , och . Temat för sessionen var parlamentens roll i fråga om att främja säkerhet genom hållbar utveckling. Sommarmötet inleddes med att det ständiga utskottet sammanträdde. Presidenten, de tillfälliga arbetsgrupperna och de särskilda representanterna rapporterade om verksamheten. President informerade om att han utnämnt () till särskild rapportör för Arktisfrågor. Under första mötet i plenum välkomnades parlamentarikerna med tal av parlaments talman samt av premiärminister . Bland övriga talare fanns en av den parlamentariska församlingens grundare, kongressledamoten (). Genom omröstningen antog församlingen slutligen Luxemburgdeklaration. Dokumentet innehåller församlingens antagna ståndpunkter och rekommendationer till alla medlemsstater inom områdena politik och säkerhet, ekonomi och miljö samt mänskliga rättigheter. I deklarationen finns ambitionen med FN:s Agenda 2030 och en uppmaning till parlamentarikerna att underlätta ratificeringen av 2015 om klimatförändringar, att uppfylla deras förpliktelse att begränsa växthusgasutsläpp, att säkerställa situationen för migranter och flyktningar, om nedrustning med hänvisning till det avbrutna och om att alla medlemsstater ska skriva års avtal om förbudet mot kärnvapen. Andra ämnen i deklarationen rör bekämpandet av korruption och organiserad brottslighet, stärkandet av migrationspolitiken och de mänskliga rättigheterna och hur återvändande terrorister ska hanteras. Deklarationen rekommenderar kolpriser som reflekterar miljöförstöringen, att medlemsländerna fullgör sin skyldighet att reducera koldioxidutsläppen och hjälper till genom att skapa ekonomiska incitament som ska driva marknaden mot ren energi. I slutet av sessionen omvaldes den georgiske parlamentarikern till president för församlingen. Vidare valdes tre vicepresidenter på de tre platser som var lediga: (), Azay Guliyev () och Nilza de Sena (). En rad seminarier hölls under sommarmötet. Ämnen för dessa var människohandel, migration och det återkommande mötet om jämställdhet. Arbetsgruppen för kontraterrorism som leds av () möttes och själva mötet leddes av vice ordförande (). Den svenska delegationen arrangerade en utfrågning om mordet på den ryske politikern . Delegationens vice ordförande inledde utfrågningen i egenskap av särskild rapportör om mordet på Nemtsov. Bland deltagarna fanns bland annat (), särskild rapportör om Nemtsovfallet i . Bland de övriga var (ordförande för den brittiska delegationen), (ordförande för den amerikanska delegationen), (ombudsman), (församlingens 4 VERKSAMHETEN UNDER 2019 president) samt representanter från organisationer som arbetar med mänskliga 4.2 Utskottsarbetet inom den parlamentariska församlingen Under vintermötet presenterade de tre utskottens rapportörer utkast till sina respektive rapporter. Slutversionerna lades fram vid sommarmötet tillsammans med resolutioner baserade på rapporterna. Utöver rapportörernas resolutioner behandlades enskilda resolutioner som fått tillräckligt stöd vad gäller antal signaturer från ett antal olika länder för att läggas fram för fortsatt behandling. Inför sessionen fanns två svenska resolutioner. (M) hade samlat stöd för en resolution om parlamentens roll i arbetet med att bekämpa korruption. (SD) fick stöd för en resolution om starkare åtgärder för att bekämpa diskriminering av kristna och andra minoritetslivsåskådningar. De båda svenska resolutionerna röstades igenom och blev en del av den slutliga Luxemburgdeklarationen. 4.2.1 Utskott I Politik och säkerhet Utskottet öppnades av vice ordförande () som poängterade att församlingen är ett viktigt forum för dialog och diskussioner mellan medlemsstater för att hantera de nuvarande utmaningarna i OSSE-området, som utdragna konflikter, terrorism och energisäkerhet. Hon betonade den viktiga rollen parlamentariker kan ha i arbetet med att främja hållbar utveckling i syfte att främja säkerhet. I egenskap av utskottets rapportör presenterade () sin rapport som fokuserade på multilateralism, utdragna konflikter, parlamentens roll, kontraterrorism och unga. Farrell lyfte särskilt fram hur de utdragna konflikterna i område utgör ett allvarligt hinder för fred, säkerhet och hållbar utveckling. Han betonade att utmaningar kräver mera samarbete och multilateralt engagemang och påpekade att engagemang från unga och arbete för att inkludera kvinnor i beslutsprocesser är avgörande för att kunna uppnå varaktig fred och stabilitet. Totalt antogs tolv ändringsförslag till kommitténs resolution. Till utskottets ordförande och vice ordförande valdes () respektive Costel Neculai Dunava (). () valdes till utskottets rapportör. Resolutioner antagna av utskott I: • Huvudresolutionen för utskott I • militarisering av det för tillfället ockuperade autonoma och staden , , och (The Mi- litarization by 4 VERKSAMHETEN UNDER 2019 Autonomous Republic of Crimea and the , , the and the Sea of Azov) •Utmaningarna relaterade till återvändande terrorister och deras omlokalisering (Related to Returning and Relocating Foreign Terrorist ) •Säkerhetsläget och situationen för de mänskliga rättigheterna i , och Tschinvaliregionen/, (Rights Situation in Abkhazia, and Tskhinvali Region/South Ossetia, ) •Energisäkerhet i OSSE-området (in the Area) •God praxis för stater relaterade till privata och militära säkerhetsföretag (Good Practices for States Related to Private and ) 4.2.2 Utskott II Ekonomi, vetenskap, teknik och miljö Utskottet öppnades av ordförande (). Rapportör () presenterade sin rapport, som fokuserade på klimatförändringar, bekämpandet av korruption, penningtvätt, finansieringen av terrorism, migrationshantering, utveckling av humankapital och arbetet för att minska risken för katastrofer. De Sena uppmanade parlamentarikerna att ta fram lagförslag med målet att främja hållbar utveckling och säkerhet. Gällande klimatförändringarna uppmanade hennes resolution alla stater att fullfölja de åtaganden 2015 innebär och att införa en policy för prissättningen av kol som tar hänsyn till den klimatförstöring som koldioxidutsläpp orsakar samt använda ekonomiska incitament för att gynna en övergång från fossila bränslen mot ren energi. Totalt 19 ändringsförslag till kommitténs resolution antogs. Från den svenska delegationen fick (S) igenom ändringsförslag som betonade vikten av att lyfta fram demokratifrågor i det omtalade projektet med , vikten av jämställdhet i genomförandet av FN:s Agenda 2030 samt skärpta skrivningar om korruptionsbekämpning. Till utskottets ordförande och vice ordförande valdes Sofio Katsarava () respektive (). () omvaldes till utskottets rapportör. Resolutioner antagna av utskott II: •Huvudresolutionen för utskott II •Strategisk plan för vetenskap, teknik och innovation för hållbar utveckling (Strategic Foresight for Science, Technology and Innovation for Sustainable Development) •Integration av genus- och ungdomsperspektiv för att bekämpa klimatförändring (Integration of Gender and Youth Perspectives in Efforts to Combat Climate Change) •Digitalisering som ett redskap för jämställdhet (Digitalization as an Ad- vantage for Gender Policies) 4 VERKSAMHETEN UNDER 2019 • Främja energisäkerhet genom att säkerställa tillgång till hållbar energi (by Ensuring Access to Sustainable Energy) 4.2.3 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter I egenskap av utskottets rapportör presenterade Kyriakos Kyriakou-Hadjiyi- anni () sin rapport där han betonade kopplingen mellan säkerhet och hållbar utveckling samt vikten av stabilitet, demokrati och frihet och skyddet för de mänskliga rättigheterna. Han lyfte fram hur internationella organisationer är oumbärliga och att församlingen borde prioritera rätten till liv samt barns rättigheter. Parlamentariker ur utskottet lyfte fram flera frågor under mötet, bland annat den ökade förekomsten av rasism och antisemitism. Det tillkännagavs att utbildning är ett avgörande redskap i spridningen av demokratiska normer, i synnerhet bland unga. Utskottsmedlemmar diskuterade också migration, hbtqi-rättigheter samt de utmaningar som barn och kvinnor möter. Totalt diskuterades 30 ändringsförslag till kommitténs resolution som sedan antogs. Från den svenska delegationen fick (V) igenom ett förslag om starkare skrivningar gällande sexuell och reproduktiv hälsa. (S) fick också igenom ett ändringsförslag om stöd för hbtqi-rättig- heter. Delegationens ordförande (S) gjorde också ett inlägg till förmån för Omanovic yrkande. (SD) gjorde ett inlägg till förmån för sin resolution om åtgärder mot ökad diskriminering av kristna. Till utskottets ordförande och vice ordförande valdes Kyriakos Kyriakou- Hadjiyianni () respektive (). () valdes till utskottets rapportör. Resolutioner antagna av utskott III: • Huvudresolutionen för utskott III • Utbilda skolbarn för att motverka människohandeln (Educating Schoolchildren to Avoid Human Trafficking) • Neonatal vård som ett socialt utvecklingsmål (Neonatal Care as a Social Development Target) • En uppmaning för starkare OSSE-åtgärder mot ökad diskriminering av kristna i vissa av deltagande stater, samt för anhängare av andra minoritetslivsåskådningar (A Call for Stronger Action Against Increased Discrimination of in Certain Participating States, as well as Adherents of Other Minority Faiths) Den parlamentariska församlingens höstmöte ägde rum den 4–i () med det övergripande temat Stärkt säkerhet i det europeiska : och dess partners roll. Cirka 190 parlamentariker från medlemsstater deltog och den svenska delegationen representerades av (M), (S), (M), 4 VERKSAMHETEN UNDER 2019 (SD), (S), (C) och (V). Mötet inleddes med ett samtalsforum om nord-sydliga samarbetsmodeller och ekonomiska förbindelser i en globaliserad värld. höll ett anförande där hon betonade vikten av att respektera de mänskliga rättigheterna och andra länders suveränitet, och att handelsavtal ofta tar upp vikten av att respektera de mänskliga rättigheterna men inte etablerar verktyg eller riktlinjer för hur detta ska genomföras. Posio betonade också vikten av att införa sanktioner mot alla länder som illegalt ockuperar andra. Första delen hade fokus på och det afrikanska regionala samarbetet för innovation och utbyte av god praxis. höll ett anförande där hon belyste kopplingen mellan främjandet av kvinnors verksamhet och dess roll i att främja ett lands ekonomiska tillväxt och sociala utveckling. framhöll vikten av arbetet för kvinnors självständighet och det positiva det för med sig i form av höjd utbildningsnivå och hållbar utveckling. Vidare diskuterades regionens ekonomiska och sociala utmaningar och framsteg. Under den andra delen diskuterades klimatförändringarna med fokus på dess påverkan på ekonomisk tillväxt och migration. Stort fokus lades på klimatförändringarnas påverkan på alla de säkerhetsområden som arbete innefattar, vikten av att ratificera och av ökat samarbete samt hotet klimatförändringarna utgör för vattensäkerheten. höll ett anförande där han lyfte fram behovet att bemöta klimatkrisen och betonade att klyftan mellan forskare och politiker växer, vilket påverkar möjligheten att agera. Den tredje delen hade temat Bekämpandet av intolerans och diskriminering baserat på religion eller livsåskådning.