frsrdg · H704RB3 · 2020-03-06 00:00:00 — Framställning till 2019/20:RB3 Förslag till ändring i lagen (1988:1385) om riksbank till stöd för samarbete med internationella organ Utvecklingen av tekniska finansiella innovationer går snabbt och betalningsmarknaden i befinner sig i stark förändring. Ett tydligt tecken på det är att kontantanvändningen i minskar, och det går snabbare än någon annanstans i världen. Marginaliseringen av kontanterna utmanar statens roll på betalningsmarknaden och förmåga att1 upprätthålla sitt mandat att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. följer noggrant utvecklingen och arbetar aktivt – både nationellt och internationellt – för att utveckla och anpassa verksamheten till de nya tekniska lösningarna. De snabba förändringarna gör att det blir viktigt, både i och globalt, att analysera hur man kan upprätthålla allmänna samhällspolitiska mål och tillhandahålla finansiella tjänster som är effektiva, säkra och inkluderande för alla. Det har också blivit tydligare än någonsin att centralbanker runt om i världen behöver samarbeta för att möta de utmaningar som finns och tillvarata de möjligheter som digitaliseringen innebär för det globala finansiella systemet. deltar aktivt i sådana samarbeten. Banken för internationell betalningsutjämning (, BIS) har börjat etablera innovationshubbar i ett fåtal länder för att fördjupa arbetet med att analysera tekniska finansiella innovationer. vill kandidera för att BIS etablerar en sådan innovationshubb i och behöver åta sig att delfinansiera hubbens verksamhet. Eftersom inte kan finansiera en sådan verksamhet föreslår en ändring i lagen om riksbank (riksbankslagen) som 1Se framställning till , 2018/19:RB3, om behovet av att utreda statens roll på betalningsmarknaden. 2019/20:RB3 SAMMANFATTNING innebär att , med godkännande, kan finansiera en sådan verksamhet i . Vidare behöver tillmötesgå BIS krav på immunitet för verksamheten och dess anställda i . Det förutsätter att vissa åtgärder vidtas av regeringen. föreslår att ställer sig bakom det som anför om behovet av vissa åtgärder och tillkännager det för regeringen. Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om Snabb utveckling av tekniska finansiella innovationer.......................... Banken för internationell betalningsutjämning (BIS)............................ Möjlighet för att bli värd för en BIS innovationshubb ............. överväganden och förslag................................................. vill att blir värd för BIS innovationshubb........... Behov av lagändringar och andra åtgärder .......................................... Tid för genomförande.......................................................................... Förteckning över remissinstanser ............................................................... 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen antar förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank. 2.Riksdagen godkänner att , och med högst , får finansiera sådan verksamhet som Banken för internationell betalningsutjämnings (, BIS) bedriver från en i inrättad innovationshubb, om BIS väljer att etablera sig i . 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anför om att regeringen bör ingå ett värdlandsavtal med BIS och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anför om att regeringen ska återkomma till med förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. I beslutet har (ordförande), , , Per och deltagit. Föredragande har varit . 2Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs att det i lagen (1988:1385) om Riksbank ska införas en ny paragraf, 8 kap. 7 §, av följande lydelse. 7 § får, efter godkännande, finansiera internationella organs verksamhet om denna har anknytning till verksamhet. framställning till har remitterats såsom utkast till de remissinstanser som framgår av bilagan. () har beretts tillfälle att yttra sig med stöd av artikel 2.1 andra och tredje strecksatserna i rådets beslut 98/415/EG av om nationella myndigheters samråd med rörande förslag till rättsregler, eftersom lagförslaget gäller den svenska . ECB har dock avstått från att lämna ett formellt yttrande. Utkastet och remissvaren finns tillgängliga i ärende nr 2020- 00113 och ECB:s yttrande finns tillgängligt i ärende nr 2020- 00296. 4.1Snabb utveckling av tekniska finansiella innovationer Utvecklingen av tekniska finansiella innovationer går snabbt och betalningsmarknaden i befinner sig i stark förändring. Ett tydligt tecken på det är den snabba minskningen av kontantanvändningen, som i går snabbare än någon annanstans i världen. Denna utveckling, som bland annat beror på digitalisering av betaltjänster i kombination med att handeln hanterar kontanter i allt mindre utsträckning, innebär bland annat att allmänheten får svårare och svårare att använda kontanter. I stället har privata banker fått en större roll i och med att de tillhandahåller privata pengar i form av främst insättningar på bankkonto. Marginaliseringen av kontanterna utmanar statens roll på betalningsmarknaden och förmåga att fortsätta upprätt2- hålla mandatet att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende i . Den snabba digitala utvecklingen utmanar centralbankernas arbete även i resten av världen. Många centralbanker har exempelvis börjat utreda digitala centralbankspengar som ett komplement till kontanter. Efter det att Facebook3 tillkännagav sina intentioner att, tillsammans med ett stort antal företag , introducera en global digital valuta – – har centralbanker runt om i världen än mer förstått behovet av att samarbeta för att möta de utmaningar och tillvarata de möjligheter som digitaliseringen innebär för det globala finansiella systemet. De snabba förändringarna gör det viktigt, både i och globalt, att analysera hur man kan upprätthålla allmänna samhällspolitiska mål och tillhandahålla finansiella tjänster som är effektiva, säkra och inkluderande för alla och som underlättar gränsöverskridande transaktioner. Vidare har Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen i ett gemensamt uttalande välkomnat att centralbanker samarbetar med andra aktörer när det gäller möjligheten att ta fram effektiva,4 snabba och billiga lösningar på gränsöverskridande betalningar. För del är det viktigt att säkerställa att banken har kapaciteten att följa detta teknikskifte, förstå vilka möjligheter och risker det innebär, och att vid behov kunna vidta lämpliga åtgärder. BIS har tagit initiativ till ett sådant arbete på global nivå som är intresserad av att bidra till. 2Se framställning till , 2018/19:RB3, om behovet av att utreda statens 3roll på betalningsmarknaden. 4Däribland svenska Spotify. Pressmeddelande 792/19 från Europeiska unionens råd . 2019/20:RB3 4 BAKGRUND 4.2 Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) BIS5 är en internationell organisation och ett samarbetsorgan för centralbanker och bildades med avsikt att bland annat6 reglera krigsskadestånd mellan medlemsländerna efter . Det är ett aktiebolag hemmahörande i och ägs av 60 centralbanker, vars länder totalt står för omkring 957procent av världens BNP. Bland BIS ägare finns . BIS främsta uppgift är att främja internationellt monetärt och finansiellt samarbete mellan de deltagande centralbankerna och att på olika sätt biträda centralbankerna i internationella finansiella frågor. Det sistnämnda innebär till exempel att BIS i olika avseenden fungerar som ombud för medlemsbankerna8. BIS kan således i första hand ses som ett samverkansorgan för centralbanker. BIS fungerar också som ett diskussionsforum för centralbanker och ger även stöd till ett antal kommittéer och grupper som arbetar som globala standardsättare, däribland för banktillsyn och det globala rådet för finansiell stabilitet (, FSB). BIS har även en kommitté för betalningar och marknadsinfrastruktur9(– CPMI) som bildades och som är medlem i. CPMI har bland annat till uppgift att främja säkerhet och effektivitet i samband med betalning, clearing, avveckling och därmed sammanhängande arrangemang. Under CPMI finns arbetsgrupper som arbetar med frågor rörande bland annat tekniska innovationer och digitala valutor där deltar aktivt. 4.3 Möjlighet för att bli värd för en BIS innovationshubb har BIS börjat etablera innovationshubbar (innovationscentra) i olika delar av världen. Dessa har till uppgift att främja internationellt samarbete kring innovativ finansiell teknik som är relevant för centralbanker. Genom att fokusera forskning på detta område kan det internationella finansiella systemets funktion och effektivitet samt centralbankers kapacitet att hantera dessa innovationer förbättras. BIS innovationshubbar har följande uppdrag: Att strukturerat och systematiskt identifiera kritiska trender inom teknik som påverkar centralbanker och utveckla djupgående analyser och insikter om dessa tekniker. BIS skapades inom ramen för den s.k. Youngplanen som antogs vid 8 Se SOU 2019:46, s. 1141, En ny riksbankslag. 1984/85:17, s. 3. 2.Att utveckla offentliga kollektiva nyttigheter (public goods) utifrån teknologiska förändringar inriktat på att förbättra funktionen i det globala finansiella systemet. 3.Att vara samlingspunkt för ett nätverk av centralbanksexperter på innovation, med regelbundna evenemang för att främja åsiktsutbyte och kunskapsdelning. Huvudkontoret (sekretariatet) för BIS Innovation kommer att ligga i med några regionala hubbar placerade på strategiska platser runt om i världen. Inledningsvis kommer dessa att ligga i , och men ytterligare hubbar förväntas etableras . anser att detta är en stor möjlighet för och skulle vilja kandidera för att en av dessa hubbar etableras i . (där riksbankschefen ingår) kommer att vara ytterst ansvarig för fördelning av resurser till BIS innovationshubbar. Den Ekonomiska konsultativa kommittén (ECC) ansvarar för hubbarnas övergripande strategi och prioriteringar, där BIS General har det yttersta verkställande ansvaret. Hubbarna kommer också att ha en rådgivande kommitté som kommer att granska och diskutera innovationshubbarnas arbete. Varje hubb kommer att ha en verkställande chef som ser till att hubbens arbetsplan följs och att hubben har ett nära samarbete med offentliga och privata aktörer, akademiker samt centralbanker i regionen. 5 överväganden och förslag förslag: föreslår att antar förslag att lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) ändras så att ges rätt att, efter godkännande, finansiera internationella organs verksamhet om denna har anknytning till verksamhet. föreslås lämna sitt godkännande till att finansiera BIS verksamhet när det gäller upprättande av en innovationshubb i . Samtycket ska gälla under förutsättning att BIS väljer att etablera en innovationshubb i . Vidare föreslås att ställer sig bakom det som anför om att regeringen bör ingå ett värdlandsavtal med BIS och att tillkännager detta för regeringen. Slutligen föreslår att ställer sig bakom det som anför om att regeringen ska återkomma till med förslag till ändringar i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. Lagändringarna bör träda i kraft möjligt. Utkastets förslag överensstämmer med förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslag eller har inget att invända mot det. efterlyser ett mer utförligt beslutsunderlag som tydliggör varför just denna satsning på en innovationshubb i bör prioriteras och hur ett samarbete med andra myndigheter i och utomlands, inklusive tillsynsmyndigheterna, är tänkt att fungera. ifrågasätter även om förslaget är förenligt med förbudet mot monetär finansiering och anser att det bör tydliggöras om finansieringen av internationella organ även kan komma i fråga om verksamheten är placerad utomlands. anser att en eventuell finansiering uteslutande ska gå till sådan verksamhet som är lokaliserad till och att BIS krav på immunitet och privilegier bör begränsas i så hög utsträckning som är proportionellt och rimligt. ser gärna att en eventuell innovationshubb har ett bredare perspektiv än att utveckla centralbankspengar och för standarder menar att innovationshubben även bör inkludera standardisering i sitt arbete. ECB:s yttrande: ECB har beslutat att inte anta något formellt yttrande om förslaget till lagändring eftersom detta endast marginellt berör . Enligt ECB är förslaget bara en teknisk ändring av riksbankslagen och medför därför inte att tilldelas nya uppgifter. ECB:s tolkning är dessutom att godkännande söks för att tillåta att finansiera viss verksamhet som bedrivs av internationella organ i , och inte för att finansiera egna verksamhet. 5 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.1 vill att blir värd för BIS innovationshubb är en ledande innovationsnation.10 I den egenskapen skulle kunna bidra till den globala utvecklingen. anser vidare att en BIS innovationshubb skulle kunna bidra positivt till att även fortsättningsvis ligger i framkanten vad gäller tekniska finansiella tjänster. Därför vill kandidera för att BIS etablerar en av sina innovationshubbar i . Utöver finns det ett antal andra centralbanker i världen som också är intresserade av att bli värd för en BIS innovationshubb. Med andra ord råder det hård konkurrens om de ytterligare hubbarna som BIS ska placera ut. Det finns ett nära samarbete mellan centralbankerna i norra , som alla är medlemmar i . Givet de samarbeten som finns inom de flesta centralbanksrelaterade områdena samt den starka finansiella integration som finns i regionen, anser att en kandidatur med ett nordeuropeiskt perspektiv vore att föredra. Dessutom är regionen i sin helhet stark vad gäller att driva tekniska finansiella innovationer och hubben i skulle kunna lyfta frågor som är relevanta för hela regionen och ta vara på den kompetens som finns inom den. efterlyser ett tydliggörande av varför satsning på en BIS innovationshubb i bör prioriteras. noterar att det finns andra initiativ på fintech-området och att startat ett innovationscenter utifrån ett särskilt regeringsuppdrag. Medan innovationscenter syftar till att tillhandahålla information och vägledning till individuella företag som har idéer om innovationer och vill komma vidare i sin process mot en lansering av innovationen på marknaden, syftar BIS innovationshubb till att på global makronivå följa trender och förstå vilka möjligheter och risker tekniska innovationer har på centralbankers verksamhet. De båda har därför olika inriktning och deras verksamhet tillgodoser olika behov. Om inte får möjlighet att bli värdland för en BIS innovationshubb, kvarstår behovet av att analysera den finansiella tekniska utvecklingen med anknytning till betalningsmarknaden och verksamhet. Vilka frågor skulle en eventuell svensk hubb kunna arbeta med? Vad gäller ämnen som de olika hubbarna ska arbeta med, prioriteras frågor som är relevanta för centralbankers ansvar och där värdlandet har särskild kompetens. Om skulle bli värd för en innovationshubb föreslår att hubben analyserar frågor om hur man kan upprätthålla förtroendet för pengar samt hur man kan bibehålla motståndskraften och konkurrensen på betalningsmarknaden i den digitala eran. 10Enligt är EU:s innovation leader 2019. Andra rankningar visar också att ligger i framkanten vad gäller tekniska innovationer och har en framstående fintech sektor. 5 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG analyser av digitala centralbankspengar och arbetet med e- kronapiloten har väckt stor nyfikenhet internationellt, särskilt med tanke på hur snabbt betalningsmarknaden förändras i just , skulle hubben också kunna arbeta med dessa frågor då har en komparativ fördel jämfört med andra centralbanker. Med tanke på att redan har kommit långt i analyserna av digitala centralbankspengar kan den, precis som BIS önskar att en hubb gör, snabbt leverera analyser och utgå ifrån redan etablerade samarbeten med offentlig sektor, privata aktörer, akademiker och Dessutom föreslår att hubben arbetar med tekniska lösningar och en färdplan för att möjliggöra realtidsbetalningar över har i sitt remissvar efterlyst ett tydliggörande av hur ett samarbete med andra myndigheter i och utomlands, inklusive tillsyns- myndigheterna, är tänkt att fungera. anför att de gärna ser att en eventuell innovationshubb har ett bredare perspektiv än att utveckla centralbankspengar och för standarder menar att en innova- tionshubb även bör inkludera standardisering i sitt arbete. Det kan emellertid noteras att arbetsprogrammet och uppgifterna för innovationshubben bestäms av BIS. dessa beslut själv, utan kan endast framföra förslag och önskemål om vilka frågor en eventuell innovationshubb skulle kunna arbeta med. anser emellertid, i likhet med , att innovationshubben bör möjliggöra kunskapsutbyte och samarbete med andra myndigheter. exempelvis göras genom möjlighet till secondments. Varför är det viktigt att BIS etablerar en innovationshubb i ? Om BIS väljer att etablera en innovationshubb i skulle det innebära ett stort erkännande av som en framstående innovationsnation och ytterligare stärka internationella attraktionskraft. erkännande skulle vara värdefullt för svensk ekonomi och i synnerhet för den fortsatta utvecklingen av fintech-sektorn. Det skulle också ge en möjlighet att ingå i ett internationellt samarbete där vi blir en del av en unik global kunskapsbas och medverkar aktivt i den globala reformagendan. sin tur skulle gynna arbete med att upprätthålla monetär och finansiell stabilitet i ett alltmer digitaliserat samhälle. En innovationshubb skulle också kunna stödja den utredning om ”Statens roll på betalningsmarknaden” som har bett regeringen att tillsätta. Om BIS etablerar en innovationshubb i som representerar de nordeuropeiska länderna skulle det också kunna innebära att regionen blir viktigare för BIS framöver. I kandidaturen föreslås att bidrar med högst I denna summa ingår kostnaden för 5 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG heltidsanställda, secondments och andra kontraktbaserade anställda, samt för fysisk och teknisk infrastruktur (lokaler, IT, säkerhet etc.). Detta belopp kompletteras med finansiering från BIS. De , som föreslår att högst bidra med, motsvarar av budgeterade förvaltningskostnader för och ungefär hälften av den årliga utdelningen som normalt får från aktieinnehavet i BIS. 5.2 Behov av lagändringar och andra åtgärder får endast bedriva eller ta del i sådan verksamhet som enligt lag ankommer på . Enligt riksbankslagen ska främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det gör bland annat genom att följa utvecklingen på de finansiella marknaderna och utvecklingen i stort samt genom att övervaka det finansiella systemet. Det finansiella systemet och dess stabilitet och effektivitet påverkar också den penningpolitiska måluppfyllelsen. deltar också i internationellt samarbete som har anknytning till verksamhet som centralbank, bland annat sådant samarbete som rör digitaliseringen av valutor. Det internationella samarbetet bidrar bland annat till att bredda kunskap om internationella tendenser och åtgärder för att hantera dessa. får dock inte utan lagstöd skjuta till medel eller på annat sätt finansiera andra institutioners – till exempel internationella organs – drift av verksamhet i . Enligt 8 kap. 2 § riksbankslagen får inom ramen för sina uppgifter som centralbank förvärva aktier, andelar i ekonomiska föreningar och liknande rättigheter och ta på sig de förpliktelser som är förenade med dessa rättigheter. Den bestämmelsen är tillämplig på förvärv av aktier i och vissa därmed förenade förpliktelser. Att tillföra särskild finansiering till en av BIS inrättad innovationshubb i omfattas dock inte av den bestämmelsen. Det är ett särskilt åtagande. Något annat lagstöd för finansieringen finns inte heller. För att ska kunna finansiera en av BIS i inrättad innovationshubb krävs alltså en lagändring. ifrågasätter om förslaget är förenligt med förbudet mot monetär finansiering. I art. 123 EUF-fördraget och Rådets förordning (EG) nr 3603/93 av finns bestämmelser som förbjuder centralbankers finansiering av medlemsstaterna, s.k. monetär finansiering. Det närmare tillämpningsområdet för förbudet mot monetär finansiering klargörs vidare i rådets förordning (EG) nr 3603/93 av . Där anges att förbudet omfattar all finansiering av den offentliga sektorns åtaganden gentemot tredje parter. Den nationella lagstiftningen får således inte uppdra åt en nationell centralbank att finansiera tredje parts verksamhet om denna verksamhet inte hör till en centralbanks uppgifter, utan faller inom statens ansvarsområde (se ECB:s konvergensrapport sid. 30 f.). anser att den funktion som en BIS innovationshubb är tänkt att ha, det vill säga att följa trender och förstå vilka möjligheter och risker tekniska 5 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG innovationer har på centralbankers verksamhet, inte faller utanför central- Sådan verksamhet ligger i själva verket väl inom ramen för vad en nationell centralbank typiskt sett ägnar sig åt och skulle kunna göra själv. Förslaget strider därför inte mot förbudet mot monetär finansiering. sammanhanget kan noteras att ECB inte framfört några invändningar mot att tillåts att finansiera BIS innovationshubb eller annan sådan verksamhet som bedrivs av internationella organ. föreslår därför att det i riksbankslagen tas in en bestämmelse som anger att , efter godkännande, får finansiera inter- nationella organs verksamhet om denna har anknytning till verk- bedömer att det är mindre lämpligt att begränsa ordalyd- elsen till exakt den situation som är för handen, det vill säga BIS inrättande av en innovationshubb i . Liknande behov av att finansiera inrättandet av särskilda kontor kan nämligen uppkomma på andra områden där behovet av samverkan som rör centralbanker är stort. Detta kan även gälla sådan verksamhet som är placerad utanför . Mot bakgrund härav anser , i motsats till , att möjligheterna att finansiera internationella organs verksamhet inte bör begränsas till verksamhet Därutöver får eventuell finansiering enbart avse sådan verksamhet som har anknytning till verksamhet. bestämmelsen få en allmän utformning som finansieringen villkoras av att godkänner den i varje enskilt fall. Eftersom lagändringen innebär att inte kan finansiera BIS verksamhet utan godkännande, föreslår vidare att ska godkänna att , och med högst , får finansiera BIS verksamhet med en innovations- konstaterar vidare att det inte kan uteslutas att finansieringen kan behöva förlängas. Därutöver behöver tillmötesgå BIS krav på immunitet genom en ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. behöver en ändring i lagen göras så att BIS anges i bilagan över internationella organ som åtnjuter immunitet i . regeringen att ingå ett värdlandsavtal med BIS, som föreslås ställa sig bakom, och att ta fram förslag på lagändringar i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. Som anfört i sitt remissvar bör BIS krav på immunitet och privilegier begränsas i så hög utsträckning som är proportionellt och rimligt. De lagförslag och åtgärder som föreslås i denna framställning till innebär att via får utökade möjligheter att samarbeta med internationella organ och därigenom vara aktiv i frågor som rör finanssektorn. Det godkännande som önskar få av för att finansiera BIS verksamhet när det gäller upprättande av en innovationshubb innebär att 5 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG får möjlighet att ligga i framkant vad gäller forskning om den finansiella tekniska utvecklingen. får möjlighet att påverka den internationella reformagendan som digitaliseringen skapat. För del innebär också en innovationshubb ett större kunskapsutbyte med offentliga och privata aktörer, samt akademiker och centralbanker i andra länder. Detta samarbete medför positiva konsekvenser för forskningen, finansbranschen och de offentliga aktörerna. Därmed förväntas dra stora fördelar av att en innovationshubb upprättas i .