frsrdg · H804JO1 · 2020-11-10 00:00:00 — −Uppkom några oförutsedda händelser under transporterna, oplanerade uppehåll och hur löstes sådana situationer? −Har något samtal hållits med AA om hans erfarenheter av transpor- terna? −Har det skett någon uppföljning inom efter transporten av AA i syfte att förbättra hans situation inför kommande transporter? I sitt remissvar anförde Kriminalvården, rättsenheten vid huvudkontoret, ge- nom dåvarande chefsjuristen, bl.a. följande: Allmänt om omständigheterna i ärendet Uppgifter om sakförhållandena har hämtats in från nationella transporten- heten (NTE) och huvudkontoret, Kriminalvårdens medicinska rådgivare vid enheten för verksamhetsutveckling i anstalt och häkte samt sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden vid rättsenheten. Upp- gifter har även hämtats in från regionerna Syd och , som i sin tur inhämtat uppgifter från häktena , och och det centrala kriminalvårdsregistret. Av uppgifterna framgår i huvudsak föl- jande. AAankom till häktet . Vid ankoms- ten genomgick han i enlighet med Kriminalvårdens rutiner en initial hälso- undersökning utförd av sjuksköterska. Det noterades att han använde kryckkäpp efter kraftnedsättning i samband med en tidigare lunginflamma- tion. Vidare framkom att han behandlades för prostatacancer med injek- tioner och att han hade diabetes. fick han med anledning av dessa uppgifter en blodsockermätare att ha på sitt rum. Sjuksköterska vid häktet kontaktade regionens verksamhetsexpert för hälso- och sjukvård eftersom AA:s om- vårdnadsbehov bedömdes vara mer omfattande än vad häktet kunde tillgo- dose. AA erhöll därför förhållandevis omgående en omvårdnadsplats i häk- tet och överfördes dit . 2 0 2 0 /2 1 :J O1 KR I M I N A L V Å R D Enligt daganteckning begärde AA, , att få ta del av sina sjukvårdsjournaler. Han framförde i samband med detta flera frågor till sjuksköterskan avseende vården av honom. Med anledning av de frågor som uppkom bedömde sjuksköterskan att journalerna skulle tillhandahållas AAi samband med det läkarbesök som var planerat . Detta särskilt eftersom AA, som inte förstod det svenska språket, då skulle kunna få svar på de frågor han hade och dessutom kunde få innehållet i journalanteckningarna förtydligade. undersöktes AA av läkare och han remitterades därefter till urolog. Eftersom det fanns uppgifter om att han tidigare haft leukemi omfattade blodprovstagning även undersökning av blodkroppar. Efter mottagande av provsvar remitterades AA även till specialist i hema- tologi (blodsjukdomar). På grund av ett förmodat missförstånd på rans sjukhus återsändes remissen dock till Kriminalvården. En ny remiss skrevs därför . hänvisade i stället till AA:s urologklinik i . Ytterligare en remiss skrevs därför till urologen vid . Enligt journalanteckningar förespråkade regionens verksamhetsexpert för hälso- och sjukvård att AA skulle vara fortsatt pla- cerad i omvårdnadsavdelning. På grund av kallelse till huvudförhandling i tingsrätten fördes AA emellertid åter till häktet för vistelse där. Inför förflyttningen till häktet förelåg ingen oro över att trans- porten skulle komma att påverka AA:s hälsa. Han transporterades i säker- hetsnivå 3 under bevakning men utan användning av fängsel. Remisserna till urolog och hematolog ställdes, med anledning av transporten, om till Lasarettet i . Hematolog meddelade därefter att det var tillräck- ligt med uppföljning av de aktuella proverna . flyttades AA från häktet till häktet . Denna transport genomfördes av NTE i en av Kriminalvårdens transport- bussar i modell , eller liknande. Som information inför transporten hade angetts att AA använde kryckor och kateter. Efter ankomsten till häktet skrevs en remiss till urolog vid Lasarettet i Y- stad. I samband med detta upprättade läkaren i häktet även en avvi- kelserapport avseende vad han bedömde utgöra onödiga transporter av en multisjuk äldre man. Enligt den säkerhetsbedömning som gällde under AA:s vistelse i häktet var han placerad i säkerhetsnivå 3. Transporter kom att ske med be- vakning men utan fängsel. Vid bedömningen särskilt avseende använd- ningen av fängsel togs hänsyn till AA:s ålder, fysiska status och sjukdoms- tillstånd. Under vistelsen i häktet tillkallades Falcks läkarbil efter misstankar om att AA:s hälsotillstånd hade försämrats. Han hade svårt att urinera och var förstoppad. Dessutom uppkom misstanke om att hans kateter inte fungerade och han mottog penicillin mot infektion. Vid de tillfällen som han transporterades till sjukhus och vårdcentral användes tjänstebilar i form av en 95 2.0 T Kombi samt en porter. ramlade AA i duschen. Han undersöktes av läkare och placerades därefter på observationsavdelning under tillsyn . Han fick tid för att genomgå en röntgenundersökning . I samband med olyckan började han att avstå från att äta. Det var inte fråga om matvägran, men han var rädd för att han inte skulle hinna till toaletten om han skulle behöva. fördes AA till Lasarettet i för röntgen. Han blev därefter inlagd på sjukhuset på grund av sitt nedsatta allmäntillstånd. Lä- kare meddelade dock redan dagen efter att AA bedömdes vara färdigbe- handlad och att han kunde återföras till häktet. KR I M I N A L V Å R D 2020/21:JO1 bedömde att AA:s behov svårligen skulle kunna tillgodoses där kontaktades häktet och en plats i omvårdnadsavdelningen reserverades. Häktet kontaktade även Hovrätten över och , som medde- lade att AA medgavs närvara vid hovrättens kommande huvudförhandling genom videolänk. AA:s ombud och offentliga försvarare godkände emel- lertid inte närvaro på annat sätt än genom personlig inställelse på plats. skrevs AA ut från sjukhuset och det påbörjades ome- delbart en planering i syfte att omplacera AA till häktet . NTE meddelade att transport till häktet kunde ske tidigast . Eftersom AA:s ombud och offentliga försvarare hade bokat besök på häktet denna dag flyttades transporten fram till . En förutsättning för transport var att AA och hans offentliga försvarare medgav att närvaro vid den kommande hovrättsförhandlingen kunde ske genom videolänk. AA:s offentliga försvarare framförde dock på nytt att personlig inställelse på plats vid hovrättens förhandling skulle ske. Häktet kontaktade därför återigen hovrätten och informerade om AA:s ned- satta hälsotillstånd. Hovrätten meddelade därefter att AA:s närvaro vid för- handlingen skulle ske genom videolänk, oaktat vad hans ombud och offent- liga försvarare framfört. Med hänsyn bl.a. till att AA:s tillstånd inte hade försämrats sedan han återkom till häktet och eftersom hans medicinering vid tillfället var under omställning bedömde häktets sjukvårdspersonal att hans närvaro vid huvudförhandlingen lämpligast skulle ske genom video- länk från häktet . framkom att AA:s hälsotillstånd återigen hade försäm- rats. Han uppgav själv att han varken ville eller kunde närvara vid huvud- förhandlingen i hovrätten som skulle hållas . Huvudförhand- lingen ställdes därför in och häktet kontaktades för platsbokning vid omvårdnadsavdelningen. flyttades AA till häktet med transport ge- nomförd av NTE. Av transportbeställningen framgick att han var i behov av sjuktransport på grund av smärta i ryggen. AA transporterades därför liggandes i en extern sjuktransport med bevakande personal. Den person som framförde fordonet var sjukvårdsutbildad och Kriminalvårdens perso- nal medföljde som bevakningsresurser. Vid ankomsten till häktet Krono- berg fick AA omgående kontakt med en fysioterapeut för hjälp med mobi- lisering. Häktesläkare upprättade även kontakt med urolog på Lasarettet i . Urologen uppgav att AA kunde ges behandling inom Kriminalvår- den men att sjukhuset önskade ett aktuellt blodprov samt information om den mikroskopiska undersökningen av prostatatumören. När det gäller uppgifterna om förhållandena i AA:s bostadsrum i häktet i den promemoria som upprättats efter ska fram- hållas att de fläckar som noterats på golvet inte har varit saltavlagringar. Det har i stället varit fråga om skador på golvet som orsakats av att personal vid en städfirma av misstag råkat hälla ut ett starkt koncentrat av rengö- ringsmedel. Vidare har personal plockat undan gammal mat och skräp och hjälpt till att bädda AA:s säng. Personal har dessutom, minst en gång , städat bostadsrummet grundligt och bytt sängkläder. Efter lagakraftvunnen brottmålsdom placerades AA i anstalt. transporterades han av NTE från häktet till anstalten . Även framgick av transportbeställningen att han hade behov av sjuktransport på grund av smärta i ryggen. Transporten utfördes därför på motsvarande sätt som den mellan häktena och Kro- noberg . Han transporterades i säkerhetsnivå 3 och trans- porten skedde under tillsyn men utan fängsel. Efter ankomst till anstalten följde förhållandevis omgående en vidaretransport till omvård- nadsavdelningen i anstalten Kumla. lämnade AA in en ansökan till anstalten Kumla om överföring av verkställigheten till . 2 0 2 0 /2 1 :J O1 KR I M I N A L V Å R D Kriminalvårdens huvudkontor och ett ärende i saken öppnades . Sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden på- började därefter ett förfarande enligt lagen (2015:96) om erkännande och verkställighet av frihetsberövande påföljder inom Europeiska unionen. Kommunicering och beredning i ärendet pågick fram till . fattades beslut om överföring av verkställigheten och handlingarna översändes därefter till för fortsatt handläggning. Av 1 kap. 4 § häkteslagen (2010:611), HäL, framgår att varje intagen ska bemötas med respekt för sitt människovärde och med förståelse för de sär- skilda svårigheter som är förenade med frihetsberövandet. Enligt 1 kap. 5 § HäL ska verkställigheten utformas så att negativa följ- der av frihetsberövandet motverkas. I den utsträckning det är lämpligt och den intagne samtycker till det, ska åtgärder vidtas för att ge honom eller henne det stöd och den hjälp som behövs. Av 1 kap. 6 § HäL framgår att verkställigheten inte får innebära andra begränsningar i den intagnes frihet än som följer av lagen eller som är nöd- vändiga för att ordningen eller säkerheten ska kunna upprätthållas. En kon- troll- eller tvångsåtgärd får endast användas om den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Om en mindre ingripande åtgärd är tillräcklig ska den användas. Av 5 kap. 1 § första och andra styckena HäL framgår att en intagen som behöver hälso- och sjukvård ska undersökas av läkare. Läkare ska också tillkallas om en intagen begär det och det inte är uppenbart att en sådan undersökning inte behövs. En intagen som behöver hälso- och sjukvård ska vårdas enligt de anvisningar som ges av läkare. Om en intagen inte kan undersökas eller behandlas på ett lämpligt sätt i förvaringslokalen, ska den allmänna sjukvården anlitas. Om det behövs, ska den intagne föras över till sjukhus. Av 5 kap. 3 § HäL framgår att om en transport kan befaras skada den intagnes hälsa, ska läkares medgivande till transporten inhämtas. Enligt 15 § häktesförordningen (2010:2011), HäF, ska varje förvarings- lokal ha tillgång till legitimerad läkare och personal med lämplig sjukvårds- utbildning. Enligt 5 kap. 1 § Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (2011:2) om häkte, FARK Häkte, ska en intagen, i anslutning till att han eller hon tas in i häkte, tillfrågas om sitt hälsotillstånd. Den intagne ska ges möjlighet att få sin hälsa undersökt av en sjuksköterska, om en sådan undersökning inte har genomförts i ett annat häkte eller i en anstalt. En intagen som har en pågående medicinsk behandling ska dock alltid ges möjlighet att träffa sjuksköterska. Av 5 kap. 2 § samma föreskrifter framgår att en intagen som har förskri- vits viss medicin ska få tillgång till den enligt förskrivningen. Enligt 5 kap. 3 § samma föreskrifter ska den intagne få sjuk- vård vid akut sjukdom eller skada. Av 4 § lagen om erkännande och verkställighet av frihetsberövande på- följder inom Europeiska unionen framgår att Kriminalvården prövar om de förutsättningar som gäller enligt lagen är uppfyllda och beslutar om en dom på frihetsberövande påföljd ska sändas över till en annan medlemsstat för att där erkännas och verkställas. Av 2 kap. 12 § första stycket tryckfrihetsförordningen framgår att allmän handling, som får lämnas ut, ska på begäran genast eller så snart det är möj- ligt på stället utan avgift tillhandahållas den, som önskar ta del därav, så att handlingen kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas. Handling får även skrivas av, avbildas eller tas i anspråk för ljudöverföring. Kan hand- ling inte tillhandahållas utan att sådan del därav som inte får lämnas ut rö- KR I M I N A L V Å R D 2020/21:JO1 jes, ska den i övriga delar göras tillgänglig för sökanden i avskrift eller ko- pia. Kriminalvårdens hantering av intagna med omfattande och komplexa vårdbehov En intagen i häkte har rätt bl.a. att bli undersökt av läkare och vårdad enligt de anvisningar som läkare ger. Kriminalvården har emellertid inte något uppdrag att bedriva hälso- och sjukvård. Rent generellt gäller att myndig- heten har ett ansvar att i samverkan med andra myndigheter, utan att i det enskilda fallet sätta den intagnes eget ansvar åt sidan, aktivt verka för att den intagnes behov identifieras och, så långt som det är möjligt, tillgodoses (jfr prop. 2009/10:135 s. 64). Kriminalvårdens ansvar för att tillgodose de intagnas behov av stöd- och vårdinsatser är begränsat av den s.k. normali- seringsprincipen, vilken innebär att det är de ordinarie myndigheterna som primärt ansvarar för de intagnas behov av t.ex. hälso- och sjukvård. Endast i de fall där den intagne omhändertagits på ett sådant sätt att det förhindrar andra myndigheters medverkan eller där stödinsatserna uteslutande har sin grund i Kriminalvårdens uppdrag anses det vara motiverat att göra avsteg från denna princip. Kriminalvården bedriver av praktiska skäl och med hänsyn till säker- heten viss hälso- och sjukvård motsvarande primärvård och öppenvårds- psykiatri. Sådan vård ges normalt endast under kontorstid. måste den allmänna sjukvården kontaktas. Vidare förfogar Kriminalvården inte över frågan om en intagen ska tas in på sjukvårdsinrättning. Det är re- spektive landsting som beslutar om intagning på sjukhus och som har att bedöma bl.a. patientens tillstånd i förhållande till platstillgången vid en sjukvårdsinrättning. JO har inom ramen för det nu aktuella initiativärendet efterfrågat om Kriminalvårdens resurser för att ta hand om intagna med komplexa vård- behov har förändrats sedan handläggningen av JO:s ärende dnr 6413-2014 (beslut ). Beslutet avsåg Kriminalvårdens hantering av en intagen med omfattande omvårdnadsbehov. Omständigheterna i det ären- det skiljer sig från de förhållanden som det nu är fråga om. Det bör dock framhållas att Kriminalvården numera har tio stycken om- vårdnadsplatser i häkte särskilt avsedda för personer med ett utökat om- vårdnadsbehov. Denna omvårdnadsavdelning, med hela landet som upp- tagningsområde, är förlagd i häktet och öppnades i sin nuva- rande form . Avdelningen kan inte jämställas med en enhet inom den allmänna sjukvårdens slutenvård men drygt hälften av platserna har sjukhussängar. Vidare har ungefär hälften av den personal som tjänst- gör vid avdelningen undersköterskekompetens. Kriminalvårdarna ska, utö- ver de för tjänsten vanligt förekommande arbetsuppgifterna, vid behov vara de intagna behjälpliga med deras personliga hygien och bistå med av- och påklädning, duschning samt vid måltider. De ska också kunna bistå intagna med funktionsnedsättning med enklare träning och hjälpa till vid t.ex. om- läggning och insmörjning. Omvårdnadsplatserna är därmed särskilt anpas- sade för att hantera intagna med omfattande och komplexa omvårdnadsbe- hov. Kriminalvården har således en utökad förmåga att hantera intagna i häkte med komplexa vårdbehov. Transporter av intagna kan, beroende på karaktären av transporten, ut- föras både av häktet eller anstalten i fråga eller NTE. Kriminalvården har dock inte några rutindokument som är särskilt avsedda för transporter av multisjuka frihetsberövade. De generella rutinerna för transporter är anpas- sade för att även kunna hantera intagna med särskilda behov. När NTE han- terar en transport av en intagen sker planering och genomförande utifrån den beställande enhetens önskemål och omständigheterna i varje enskilt 2 0 2 0 /2 1 :J O1 KR I M I N A L V Å R D Om det föreligger särskilda behov, som NTE bedömer inte kan tillgo- doses inom ramen för den ordinarie transportverksamheten, kan transporten ske t.ex. genom en sjukvårdstransport. Vid en sådan transport finns sjuk- vårdsutbildad personal tillgänglig. En sjukvårdstransport kan utföras av olika externa leverantörer beroende bl.a. på om det föreligger någon smit- torisk eller inte. Kriminalvårdens hantering av AA:s särskilda behov av vård Enligt mening har AA:s vårdbehov tillgodosetts han var placerad i häkte. Kriminalvården har även fullgjort sitt an- svar att samverka med de för AA relevanta hälso- och sjukvårdsmyndig- heterna. AAgenomgick en hälsoundersökning direkt i samband med ankomsten till häktet . Kriminalvården har därefter, när det gäller behand- lingen av hans prostatacancer, skrivit flera remisser till urologspecialister i närheten av de häkten som han vistats i. Remissen till kom i retur men Kriminalvården lyckades därefter upprätta kontakt med urologspecialist både vid Lasarettet i och sedermera även med urolog vid Viktoriakliniken i . Ansvaret för den förse- nade behandlingen av AA:s sjukdomsbesvär måste anses falla på den all- männa sjukvården. JO har inom ramen för det nu aktuella initiativärendet efterfrågat vilka överväganden som Kriminalvården gjorde inför beslutet att det inte skulle finnas någon sjukvårdsbemanning i häktet i sam- band med påskhelgen. Kriminalvården vill i denna del framhålla att AA:s behov av sjukvård har tillgodosetts även och att läkare, , tillkallats till häktet för att undersöka honom. Häktet har således haft tillgång till sjukvårdspersonal även under denna pe- riod (jfr 15 § HäF). I enlighet med vad som anförts ovan är det vidare den allmänna sjukvår- den som har det generella ansvaret för intagnas hälso- och sjukvård och detta gäller även under en storhelg som den ifrågavarande. Efter fallolyckan i häktet vistades AA på sjukvårdsinrättning. Läkare inom den allmänna sjukvården bedömde emellertid, redan dagen efter att han ankom till sjukhuset, att det inte fanns något fortsatt behov av sluten sjukhusvård. Kriminalvården har inte möj- lighet att överpröva en sådan bedömning. Bestämmelsen i 5 kap. 1 § andra stycket HäL om överförande till sjukhus förutsätter att en behovsprövning görs i varje enskilt fall samt att den mottagande sjukvårdsinrättningen, vid en sådan prövning, gör bedömningen att det finns ett behov av inneliggande sjukhusvård. Det har inte kommit fram något som tyder på att AA, vid annat tillfälle än ovanstående, har haft ett sådant behov. Kriminalvården har vid upprepade tillfällen dock bedömt att AA:s behov bäst kunde tillgodoses genom placering i häktet omvårdnads- avdelning. Han har också placerats i denna avdelning . Hanteringen av situationen har emellertid försvårats bl.a. genom kallelser till domstolsförhandlingar i samt eftersom både AA och hans ombud och offentliga försvarare framställt önskemål om personlig närvaro på plats vid huvudförhandlingarna. Trots att Kriminalvården, utan oskälig tidsut- dräkt, berett AA plats i omvårdnadsavdelning har transport samt placering vid avdelningen därmed både avbrutits och fördröjts. Omständigheterna som föranlett detta har dock legat utanför Kriminalvårdens kontroll. Det bör i sammanhanget tilläggas att Hovrätten över och , dvs. i samband med att den planerade huvudförhandlingen ställdes in, ansåg att det fortsatt fanns förutsättningar för häktning av AA och att tingsrättens beslut om detta således skulle fastställas … Hovrätten har därmed inte bedömt att det på grund av exempelvis AA:s ålder eller KR I M I N A L V Å R D 2020/21:JO1 hälsotillstånd har förelegat hinder för fortsatt häktning (jfr 24 kap. 4 § rät- tegångsbalken). Det finns inga uppgifter om att de häkten vid vilka AA har varit placerad i har upprättat någon särskild kontakt med avseende hans hälsotillstånd. Av 26 § HäF framgår att undersökningsledaren eller åklagaren ska hålla den myndighet som ansvarar för förvaringslokalen un- derrättad om förhållanden som har betydelse från säkerhetssynpunkt för be- handlingen av den som är intagen på grund av misstanke om brott. Någon liknande bestämmelse som avser Kriminalvårdens ansvar för att underrätta åklagaren om en intagens hälsotillstånd eller annan sekretessbrytande be- stämmelse som medger att detaljerade uppgifter om hälsotillstånd regel- mässigt lämnas ut till åklagaren torde dock inte finnas. Det bör vidare fram- hållas att AA har haft ett ombud och offentlig försvarare förordnat för sig och att ombudet har varit fullt införstådd i den aktuella hälsoproblematiken. Detta framgår av såväl Kriminalvårdens utredning i det nu aktuella ärendet som hovrättens dom i ovan rubricerat mål . Anledningen till att Kriminalvården däremot upprättade kontakt med hovrätten har varit att AA inte bedömdes kunna närvara på plats vid huvudförhandlingen samt att Kriminalvården haft ansvar för att hantera en eventuell transport till domstolen. Kriminalvårdens hantering av transporterna av AA När det gäller transporterna av AA mellan häktena samt till bl.a. domstol och sjukvårdsinrättning har dessa planerats utifrån de behov som förelegat vid varje enskilt tillfälle. försämrades AA:s hälsotill- stånd och han återfördes därför till omvårdnadsavdelningen i häktet Kro- noberg. Med anledning av hans tillstånd bedömde Kriminalvårdens perso- nal att läkare skulle konsulteras inför transporten. Läkaren bedömde att transporten kunde genomföras men angav särskilt vilket transportsätt som skulle användas. AA kom därefter att transporteras till liggandes i en extern sjuktransport. Även vid transporten från häktet användes en liggande sjuktransport. Det har inte funnits några konkreta omständigheter som talat för att de övriga transporterna av AA kunde befaras skada hans hälsa. Det har under utredningen inte heller kommit fram att det skulle ha in- träffat några oförutsedda händelser under transporterna av AA. Under transportuppehållen har tillsynen av AA utförts av medföljande personal. Vid de transporter som anordnats med hjälp av externa leverantörer har gi- vetvis medföljande sjukvårdspersonal även varit behjälplig. Uppgifter om säkerhetsbedömningar och fängselnivå under transpor- terna framgår av redogörelsen ovan. Sådana uppgifter dokumenteras i det centrala kriminalvårdsregistret. Det är vidare en utgångspunkt att personal samtalar med den intagne i samband med transporter, inte minst i syfte att underlätta planeringen för kommande transporter. Om det inte finns någon speciell anledning till det dokumenteras detta emellertid inte särskilt. Det bör dock nämnas att det i nu aktuellt fall har förts många samtal med AA avseende hans hälsotillstånd, både inför och efter transporter. När det ex- empelvis gäller AA:s vistelse i omvårdnadsavdelningen i häktet har personal haft särskilt god kännedom om hans hälsotillstånd eftersom avdelningen, i förhållande till de flesta andra häktesavdelningar, är liten till storleken och när det gäller antalet intagna. AA:s önskemål om överföring till AAlämnade in ansökan om överföring av verkställigheten till . Kriminalvårdens handläggning av ärendet påbörjades . Efter att nödvändiga handlingar och annat underlag kommit in tog det ca Kriminalvården fattade 2 0 2 0 /2 1 :J O1 KR I M I N A L V Å R D beslut, varefter domen översändes till . Enligt har AA:s önskemål om överföring till hanterats korrekt och helt i en- lighet med de gällande bestämmelserna. AA:s begäran om utlämnande av allmänna handlingar Enligt daganteckning har AA begärt att få ta del av sjukjournaler. Det står klart att AA hänvisades till att jour- nalerna kunde tillgängliggöras för honom i samband med det läkarbesök som var planerat till .