frsrdg · H704NR1 · 2020-03-17 00:00:00 — Redogörelse till 2019/20:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten svenska delegation överlämnar härmed årsberättelse om sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 71:a session den 29–samt en översikt över rådets övriga verksamhet . Huvuddragen i verksamheten 2019 – det svenska ordförandeskaps- programmet var dag – demokrati och folklig förankring ................... temasession i den 8–................ 71:a session i den 29–......... Utskotten och kontrollkommittén ............................................................. Utskottet för ett hållbart ............................................................... Utskottet för kunskap och kultur i ............................................... Utskottet för tillväxt och utveckling i .......................................... Utskottet för välfärd i .................................................................. delegation till den parlamentariska Östersjö- konferensens (BSPC) berättelse om verksamheten 2019 ............................. delegation till den arktiska parlamentariker- konferensens (CPAR) berättelse om verksamheten 2019 ............................. svenska delegation 2019 ..................................................... Resolution antagen vid den 28:e parlamentariska , den 25–..................................... Resolution antagen vid den 9:e parlamentariska , den 17–......................................................... Missivbrev till redogörelsen för den parlamentariska Missivbrev till redogörelsen för den arktiska Inom ramen för samarbetar de nordiska ländernas samt de självstyrande områdena , och och regeringar. Samarbetet grundas på som undertecknades 1962 och har reviderats . anger att samarbetet omfattar sociala och rättsliga frågor, kultur, ekonomi och näringsliv, kommunikationer, miljö och säkerhet. utesluter inte samarbete även på andra områden. har aktivt utvecklat formerna för att ge en parlamentarisk dimension till samarbetet mellan regeringarna på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. roll är att ta initiativ där man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. Vidare är rådgivande i frågor som rör två eller flera nordiska länder. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande. Det innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att förbättra medborgarnas vardag, erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. består av 87 valda medlemmar från de nordiska länderna samt , och . Verksamheten bedrivs inom presidiet och de fyra utskotten samt kontrollkommittén. Sessionen är rådets högsta beslutande organ och äger rum varje höst. arrangeras också en temasession . slutsatser får oftast formen av en rekommendation som riktas till eller en eller flera nordiska regeringar. följer upp och kontrollerar att rekommendationerna genomförs på bästa möjliga sätt. Den svenska delegationen bidrar till detta inom ramen för arbetet i men också genom förankring i utskott och genom kontakter med regeringen samt med organisationer och enskilda medborgare. har innehaft ordförandeskapet för . Vid sessionen 2018 presenterade rådets tillträdande president (M) huvuddragen i det kommande programmet för det svenska ordförandeskapet. Svenska delegationens ordförandeskapsprogram lyfter fram betydelsen av demokrati i och det breda folkliga samarbetet genom att sätta fokus på dagsaktuella frågor där ländernas samarbete ger mer än om vi agerar varje land för sig, vilket ger nordisk nytta. Programmet betonar fyra områden: jämställdhet, digitalisering, gränshinder och klimat. För att uppnå kontinuitet och relevans i det nordiska samarbetet vill det svenska ordförandeskapet bygga vidare på tidigare ordförandeskapsprogram och fortsätta att diskutera de frågor som är dagsaktuella och som ryms inom presidiets och utskottens agendor. I arbetet med att leda rådet används i större utsträckning en Trojkamodell där sittande, föregående och kommande ordförandeskap samråder i frågor som ex- empelvis internationella kontakter. Avsikten med ordförandeprogram är att lyfta fram de områden där man vill ta nya initiativ eller göra särskilda insatser. Det finns däremot inte utrymme i ett kortfattat program att nämna allt det samarbete som pågår fortlöpande inom Således har såväl utskotten som presidiet fortsatt sitt arbete också på andra sakområden, även om de frågor och åtgärds- förslag som tas upp i programmet betonats särskilt i rådets arbete . Det finns fortsatt en stark önskan från parlamentarikerhåll att öka aktuali- teten i arbete, förbättra den nationella förankringen och arbeta med snabbare processer. har via sitt genomförda reformarbete eftersträvat mer politisk dialog och färre konsensuslösningar. 2Huvuddragen i verksamheten 2019 – det svenska ordförandeskapsprogrammet var dag – demokrati och folklig förankring verksamhet bedrivs inom ramen för presidiet, de fyra utskotten och kontrollkommittén. Verksamheten inom dessa skildras i avsnitt 6–7. eftersträvar mer politisk dialog och vill att arbetet ska vara till nordisk nytta för medborgarna. Att ska vara världens mest integrerade region är en gemensam målsättning med brett stöd. Rörlighet och samarbete över landgränserna är ett bärande element i det nordiska samarbetet. var 2019 ordförandeland i och ordförandeskapsprogrammet gick under temat var dag – demokrati och folklig förankring. Det nordiska samarbetet har ett starkt folkligt stöd och bedrivs på alla nivåer . Den svenska delegationen ville under sitt ordförandeskap i sätta fokus på demokratins betydelse för våra nordiska länders välbefinnande och delegationen ville även lyfta fram de nordiska ländernas unika samarbete och dess fundament – den breda folkliga förankringen. Den nordiska gemenskapen har sitt ursprung i ett nätverk av personliga kontakter över de nordiska gränserna. Den nordiska integrationen och det nordiska samarbetet har av tradition en bred förankring. Den svenska delegationens ordförandeskapsprogram lyfte fram betydelsen av demokrati i och det breda folkliga samarbetet genom att sätta fokus på dagsaktuella frågor, såsom jämställdhet, digitalisering, gränshinder och klimat, där ländernas samarbete ger mer än om varje land agerar för sig, vilket ger nordisk nytta. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. För att uppnå kontinuitet och relevans i det nordiska samarbetet ville det svenska ordförandeskapet bygga vidare på tidigare ordförandeskapsprogram och fortsätta att diskutera de frågor som är dagsaktuella och som ryms inom presidiets och utskottens agendor. Jämställdhet – en förutsättning för demokrati En av demokratins grundläggande principer och centralt i det nordiska samarbetet är jämställdhet mellan könen. Jämställda samhällen är ett nordiskt flaggskepp och en förutsättning för att den nordiska modellen har blivit så framgångsrik, men diskriminering av kvinnor i förekommer . De nordiska länderna har haft ett gott samarbete om jämställdhetspolitik , och jämställdhet definierar vår region. Alla de nordiska länderna har liknande utmaningar vad gäller integration och inkludering. Att minska och motverka 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2019 – DET SVENSKA ORDFÖRANDESKAPSPROGRAMMET VAR DAG – DEMOKRATI OCH FOLKLIG FÖRANKRING utanförskap i samhället genom att arbeta för jämställdhet förutsätter långsik- tiga insatser på flera områden och av många aktörer på såväl nationell som regional och lokal nivå. Arbetet med jämställdhet måste även involvera pojkar och män i strävan efter att förändra sociala normer och stereotyper. Den svenska delegationen ville sätta fokus på ett effektivare nationellt jämställdhetsarbete i de nordiska länderna, lära av varandra och arbeta vidare för att komma åt exempelvis löneskillnader, ojämlika maktför- hållanden och utanförskap för att ge möjlighet till ökad inkludering och demo- Temat för vårens temasession i var jämställd- het, och i samband med sessionen i arrangerades ett sidoevene- mang med en paneldiskussion om metoo i kultursektorn i . Digitalisering och digital kompetens – nya förutsättningar för demokratin Digitaliseringen är den mest samhällsomvälvande processen sedan industrialiseringen. Utvecklingen innebär helt nya förutsättningar, behov och villkor för individen och samhället, för företag och den offentliga sektorn, för arbetsliv och utbildning och för civilsamhället. Det påverkar tillväxt och hållbarhet, välfärd och jämlikhet, trygghet och demokrati. Den svenska delegationen ville att fortsätter att arbeta för att den ökande digitaliseringen måste genomföras på ett användarvänligt sätt där medborgarna sätts i fokus och där hänsyn även tas till den del av befolkningen som inte kan hantera olika digitala system. Alla människor, kvinnor och män, flickor och pojkar, oavsett social bakgrund, funktionsförmåga och ålder, ska erbjudas förutsättningar att ta del av digital information och tjänster från det offentliga och delta på ett likvärdigt sätt i samhället. I samband med sessionen i genomfördes ett sessionsevent med inbjudna ungdomar för att bland annat tala om digitaliseringsfrågor. Att förhindra och avskaffa gränshinder innebär att kan bidra till att förenkla människors vardag. Gränshinder handlar om praktiska och vardagliga problem. För att främja ett mer integrerat måste de hinder och den brist på information som på olika sätt gör det svårare att flytta, pendla, studera eller bedriva näringsverksamhet över gränserna i bli färre. Återkommande teman om gränshinder handlar bland annat om e-recept, vård på distans, möjligheten att pendla, att studera och att arbeta i gränsregionerna, förbättrade villkor i byggbranschen, ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, likställda utbildningar och krav på yrkeskompetens samt att undanröja hinder för kulturarbetare. Den svenska delegationen ville fortsätta att prioritera gränshinderfrågor och motverka uppkomsten av nya gränshinder i samband med ny 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2019 – DET SVENSKA ORDFÖRANDESKAPSPROGRAMMET VAR DAG – DEMOKRATI OCH FOLKLIG FÖRANKRING nationell lagstiftning och införande av EU-direktiv. Det gör vi i genom förebyggande lagstiftningssamarbete och genom att samordna införandet av EU-lagstiftning. De nordiska samarbetsministrarna beslutade att beställa en rapport som visar möjligheterna för framtidens nordiska lagstiftningssamarbete i syfte att förstärka integration. I slutrapporten lyfts bland annat fram att det är viktigt att lagstiftningssamarbetet är politiskt förankrat och prioriterat. Här kunde spela en roll genom att prioritera områden där man särskilt bör samarbeta. Som ett resultat av översynen av Nordiska ministerrådets organisation för gränshinderarbetet ersattes Gränshinderforum med . har som uppgift att identifiera och föreslå åtgärder för att avskaffa gränshinder för medborgare och företag i . (S) var representant i . Inom har en gränshindergrupp med representation från presidiet och samtliga utskott bildats. Från den svenska delegationen har ett stort antal ledamöter deltagit i gruppens arbete. Gruppens uppgift är inte att utreda eller driva egna gränshinderfrågor utan att stödja ministerrådets gränshinderråd när det ger mening samt att meddela rådets representant i vilka konkreta gränshinder man från rådets sida anser bör prioriteras. Samtliga utskott och presidiet diskuterar kontinuerligt gränshinderfrågor. Klimatet – en förutsättning för demokrati och hållbar utveckling Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och miljöfrågorna är till sin natur gränsöverskridande. Klimatet påverkar livsmedelstrygghet, rent vatten, hållbart nyttjande av naturresurser och ekosystem, mänsklig säkerhet, jämställdhet, hälsa och ekonomisk tillväxt. har länge engagerat sig i miljö- och klimatfrågor och lägger stor vikt vid FN:s hållbarhetsmål och strävar efter att målen ska vara synliga i arbete. Den svenska delegationen ville sätta fokus på det nordiska genomförandet av Agenda 2030 och . Vidare vill delegationen att fortsätter sitt arbete med vardagsnära miljö- och klimatfrågor, som reducering av plastavfall och mikroplast och att stärka den cirkulära ekonomin, frågor som är vardagsnära men även nationella, nordiska, regionala och globala. Under sessionen i genomfördes på initiativ av den svenska delegationen en aktualitetsdebatt om klimatet. Inbjuden gästtalare var professor . I enlighet med består svenska delegation av 20 medlemmar och 20 suppleanter som väljer bland sina ledamöter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. Vid delegationens konstituerande möte valdes (M) till ordförande och (S) till vice ordförande. Med anledning av att blev invald som ledamot i utsåg delegationen vid sitt möte (M) till ny ordförande i delegationen. Medlemmar i delegationens arbetsutskott var (M), (S), (S), (M), (S) och (SD). Suppleanter i arbetsutskottet var (C), (V), (KD), (L) och (MP). Vid delegationens möte ersattes av (MP). svenska delegation och arbetsutskott höll sju respektive tre möten. Delegationens ordförande och vice ordförande deltog dessutom i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. 71:a session hölls i under den svenska delegationens värdskap. hade 2019 ordförandeskapet i . Vid sessionen 2018 i valdes (M) till president och (S) till vice president i från . Efter nominering i delegationen utsågs (M) vid presidiets möte formellt till ny president i . Den svenska delegationens ordförandeskapsprogram var dag – demokrati och folklig förankring, med underrubrikerna jämställdhet, digitalisering, gränshinder och klimat, fokuserade på betydelsen av demokrati och det breda folkliga samarbete som bedrivs i de nordiska länderna. betänkande över den svenska delegationens redogörelse och regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet debatterades i kammaren. Uppföljning och förankring av rekommendationer Medlemmarna av svenska delegation har följt upp rekommendationer och aktivt arbetat med att förankra dem och de nordiska frågorna i . Delegationen har utsett särskilt ansvariga bland delegationens medlemmar till att följa upp behandlingen av rekommendationerna och har även översänt rekommendationerna till rele- Vidare har delegationens medlemmar genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat rekommendationerna och andra frågor av nordiskt intresse i . Medlemmar har också utnyttjat den möjlighet som medger att ställa skriftliga frågor till och de nordiska ländernas regeringar. svenska delegation arrangerade ett seminarium om en jämställd arbetsmarknad samt två lunchbriefingar om konsekvenserna av det finländska riksdagsvalet respektive det danska folketingsvalet. Delegationen arrangerade seminariet En jämställd arbetsmarknad – hur når vi dit? Syftet var att få en lägesbild över de utmaningar som finns på den nordiska arbetsmarknaden när det gäller jämställdhet, löneskillnader och kompetensförsörjning i olika branscher. Vid seminariet, som ägde rum i förstakammarsal, informerade arbetsmarknadsminister (S) om regeringens arbete på detta område, och representanter från näringslivet, fackförbund och kommuner gav en bild över den aktuella situationen ur olika aspekter. Panelen bestod av (A), stortingsledamot, (LO), (), (SKR), (stiftelsen ) samt från Nationella sekretariatet för genusforskning – Nordisk information för kunskap om kön (NIKK). Med anledning av det finländska riksdagsvalet arrangerade den svenska delegationen en lunchbriefing i om valresultatet och det efterföljande arbetet med regeringsbildningen. ambassadör i och Nordenkorrespondent var inbjudna till briefingen för att analysera valresultatet, ge en bild av finländsk politik samt en orientering kring framtida politiska utmaningar. Briefingen ägde rum i justitieutskottets sessionssal och samlade runt Som en uppföljning av valet till i anord- nade den svenska delegationen en lunchbriefing i för en orientering kring valresultatet och dess konsekvenser. Till briefingen var tillträdande ambassadör och korrespondent inbjudna för att analysera valresultatet och den nya regeringens framtida utmaningar samt även ge en mer övergripande bild av dansk inrikespolitik. Briefingen ägde rum i justitieutskottets sessionssal och samlade ett femtiotal deltagare. Dialog med den nordiska samarbetsministern Den svenska delegationen hade en dialog med den nordiska samarbetsministern (S) om aktuella nordiska frågor i . Vid delegationsmötet informerade ministern bland annat om arbe- tet med samarbetsministrarnas nya vision om att ska bli världens mest hållbara och integrerade region och ministern underströk att det nordiska sam- arbetet behövde bli både tydligare och mer fokuserat. Andra frågor som stod högt på ministerrådets agenda var en gemensam nordisk e-legitimation, ett tä- tare samarbete med de baltiska länderna samt en mer integrerad Öresunds- Delegationens ordförande och vice ordförande (M) och (S) hade ett första möte med den nyutnämnda nordiska samarbetsministern (S). Båda parter såg fram emot en konstruktiv dialog om det nordiska samarbetet och bestämde att ministern skulle bjudas in till möte med hela delegationen när det fungerade tidsmässigt. Den svenska delegationen bjöd in , , informationstjänsten Info samt representanter från Ungdomens Nordiska råd (UNR) till sina delegationsmöten för utbyte av information och gemensamma samarbetsprojekt. Delegationens medlemmar och suppleanter medverkade även vid olika arrangemang i regi och under dag i . Medlemmarna deltog även i olika arrangemang med anledning av det svenska ordförandeskapet. Delegationen följde genom gränshindergrupp arbetet med att både avskaffa de gränshinder som finns mellan de nordiska länderna och förebygga att nya uppstår. Gränshindergruppen består av parlamentariker från samtliga nordiska länder, utskott och partigrupper. (S) representant i Nordiska ministerrådets gränshinderråd. De- legationen beslutade att under innevarande mandatperiod besöka olika gränsregioner i för att bland annat diskutera gränshinder, arbetsmarknad och infrastrukturfrågor. Delegationen bjöd vid sitt möte nytillträdda ambassadör för att ge en orientering om den aktuella politiska situationen i och relationerna med . Ambassadören konstaterade att intresset för svensk politik är stort i och att länderna kan lära mycket av varandra på många områden, både på och regional nivå. Hon framhöll som ett konkret exempel på det expansiva samarbetet och utbytet mellan ländernas invånare. 4Nordiska rådets temasession i den 8– beslutade att, utöver den ordinarie sessionen om hösten, hålla en årlig temasession . Årets temasession hölls den 8–i , . Presidiet beslutade att temat för sessionen skulle vara Jämställdhet – en förutsättning för demokrati, med koppling till ordförandeskapsprogram samt FN:s femte hållbarhetsmål. I samband med sessionen anordnades även två sidoevenemang med anledning av det kommande Europaparlamentsvalet. Under sessionens första dag samlades parlamentariker och nordiska kandidater till för att debattera efter brexit, klimatpolitik samt försvars- och säkerhetspolitik. anordnades ett seminarium om nordiska freds- och konfliktlösningar i samband med offentliggörandet av en ny rapport om fredssamarbete. Rapporten utarbetades på uppdrag av efter en rekommendation från . Aktuell debatt om jämställdhet Temasessionen inleddes med en aktuell debatt om jämställdhet. De nordiska samarbetsministrarna och jämställdhetsministrarna var inbjudna till debatten, som fokuserade på ämnen som fördelning av makt och inflytande samt löneskillnader mellan könen. president (M) inledde debatten med att redogöra för arbete med jämställdhet och gav sedan ordet till (S), presidiets talesperson, som talade om lika villkor på arbetsmarknaden. Därefter följde inlägg från de olika utskotten och partigrupperna. (SD), talesperson för utskottet för kunskap och kultur, talade om metoo-rörelsens spridning och bristande strategier för att hantera sexuella trakasserier. (M), talesperson för utskottet för ett hållbart , lyfte bland annat fram att män och kvinnor prioriterar olika i klimatfrågan. (V) talade för utskottet för tillväxt och utvecklings räkning om gränshinder och framhöll behovet av ökad rörlighet även inom våra nordiska samhällen. Frågan om hedersrelaterat förtryck togs upp vid ett flertal tillfällen, bland annat av (L), Mittengruppens talesperson, och (SD), talesperson för nordisk frihet. So- cialdemokratiska gruppens talesperson (S) talade om vikten av att alla ska känna sig trygga i samhället samt att barn i jämställda relationer lever ett bättre liv. jämställdhetsminister och nordiska samarbetsminister (Venstre) gjorde ett inlägg om de nordiska regeringarnas syn på jäm- 4 TEMASESSION I DEN 8–9 APRIL 2019 Ministern talade bland annat om kvinnors sexuella hälsa, något som var centralt under konferensen om FN:s 63:e kvinnokonvention. Slutligen talade UNR:s president om utbildning, uppföljning av metoo och sexuella trakasserier på arbetsplatser och i skolor. Vid temasessionen presenterade hälsominister, (- de gröna), Nordiska ministerrådets redogörelse om antibiotikaresistens. tog 2017 fram en vitbok med tolv konkreta förslag till nordiska initiativ för att bekämpa antibiotikaresistens. hade nu tillsatt två arbetsgrupper som tittade på frågan ur ett politiskt och yrkesmässigt perspektiv. Ministern betonade vikten av att koncentrera insatserna på utfall som gynnar den nordiska nyttan. I den efterföljande debatten betonades internationella och globala ansvar i frågan. Det dryftades att ett flertal av förslagen i vitboken borde kunna genomföras utan ytterligare utredningar, och en nordisk handlingsplan efterfrågades. , tidigare Ylivainio (C) ställde en fråga till ministern om planeringen för genomförandet av informationskampanjer om antibiotikaresistens, i enlighet med punkt 7 i vitboken. Därefter presenterade minister ministerrådets handlingsplan för mobilitet 2019–2021. Handlingsplanen tar avstamp bland annat i statsministrarnas vision om att ska vara världens mest integrerade region och fokuserar på frågor om digitalisering, ömsesidigt erkännande av utbildningar och yrkeskvalifikationer samt samarbete kring genomförandet av EU-rättsakter. (S), ordförande för utskottet för tillväxt och utveckling samt talesperson för Gränshindergruppen, tackade ministerrådet för initiativet och framförde att man ser fram emot transportministrarnas stundande möte där bland annat gränsöverskridande nordiska infrastruktursatsningar står på agendan. I sedvanlig ordning behandlades och debatterades ett antal medlemsförslag under temasessionen. Bland dessa fanns frågor om upprättandet av en nordisk filmkommission för att locka fler internationella filmproduktioner till (rek. 1/2019) samt insatser för att stärka det nordiska musiklivet (rek. 2/2019). Den socialdemokratiska gruppen reserverade sig mot betänkandet över förslaget om en nordisk filmkommission, i vilket utskottet för tillväxt och utveckling i fattat beslut om att inte arbeta vidare med förslaget. Reservationen fick stöd av rådet, som röstade för den socialdemokratiska gruppens förslag med 29 röster mot 28. Inom välfärdsområdet debatterades ett medlemsförslag från Nordisk grön vänster om att inte deportera asylsökande till farliga länder (A 1787/välfärd). 4 TEMASESSION I DEN 8–9 APRIL 2019 Utskottet för välfärd i konstaterade i sitt betänkande att tilltron till de nationella myndigheter som hanterar frågan generellt är stor och att man inte ser behov av ytterligare politisk involvering från sida. I behandlingen av förslaget presenterade Nordisk grön vänster ett nytt yrkande om att arbeta vidare med förslaget.