frsrdg · H704RS2 · 2020-06-17 00:00:00 — Framställning till 2019/20:RS2 Höjd åldersgräns för uttag av ålderspension I framställningen föreslås en ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter som innebär att åldersgränsen för att kunna ta ut ålderspension inom pensionssystem höjs från till . På så sätt anpassas åldersgränsen till vad som gäller för uttag av inkomstgrundad ålderspension enligt socialförsäkringsbalken . Lagändringen föreslås träda i kraft . Enligt lagförslaget ska äldre föreskrifter gälla för den som uppnår före ikraftträdandet. Förslag till riksdagsbeslut ........................................................................... Ärendet och dess beredning........................................................................ Det allmänna pensionssystemet............................................................. Pensionsgruppens överenskommelse och genomförandet av den ......... En höjd åldersgräns för uttag av ålderspension ................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ....................................... 1 Förslag till riksdagsbeslut antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: , ordförande, (S), (M), (S), (M), i (SD), (MP), (C), (V), (M) och Per Ramhorn (SD). Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter Härigenom föreskrivs att 9 kap. 12 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter ska ha följande lydelse. En ledamot har rätt till ålderspen- En ledamot har rätt till ålderspen- sion tidigast från och med den månad sion tidigast från och med den månad då han eller hon fyller och då han eller hon fyller och längst till och med den månad då le- längst till och med den månad då le- Ålderspension som understiger 0,025 inkomstbasbelopp ska inte betalas ut. Tilläggsbelopp lämnas inte för tid före den månad då ledamoten fyller 65 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som uppnår före . 3 Ärendet och dess beredning träffade Pensionsgruppen en överenskommelse som bland annat innebar att ett antal pensionsrelaterade åldersgränser skulle höjas och att det skulle införas ett nytt åldersbegrepp i socialförsäkringsbalken – riktålder för pension. Regeringen överlämnade proposition 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv. I propositionen behandlades vissa av Pensionsgruppens förslag. Bland annat föreslog regeringen att åldersgränsen för att ta ut inkomstgrundad ålderspension skulle höjas från till från och att begreppet riktålder för pension skulle tas in i socialförsäkringsbalken. Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas rätt till ersättning. I uppdraget ingår bland annat att överväga behovet av författningsändringar med anledning av Pensionsgruppens överenskommelse och lagförslagen i regeringens proposition 2018/19:133. Vad gäller frågan om en höjning av åldersgränsen för uttag av ålderspension skulle uppdraget redovisas . I övrigt ska uppdraget redovisas senast . Till utredningen är knuten en referensgrupp med riksdagsledamöter från samtliga riksdagspartier. redovisade utredningen den del av uppdraget som gäller frågan om en höjning av åldersgränsen för uttag av ålderspension i delbetänkandet En anpassning av pensionssystem till en höjd pensionsålder (2019/20:URF1). Utredningen föreslog att åldersgränsen för att ta ut ålderspension inom pensionssystem ska höjas från till och att äldre föreskrifter ska gälla för den som uppnår före ikraftträdandet. Utredningen återkommer i sitt slutbetänkande när det gäller behovet av författningsändringar i övrigt med anledning av Pensionsgruppens överenskommelse och regeringens lagförslag på området. Utredningens lagförslag finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren finns tillgängliga i akt (dnr 2493-2018/19). 4.1 Det allmänna pensionssystemet Det nuvarande allmänna pensionssystemet infördes genom lagändringar som trädde i kraft och det regleras i huvudsak i socialförsäkringsbalken. Ålderspensionssystemet utgörs av inkomstgrundade pensionsförmåner och av ett grundskydd. Grundskyddet utgörs av garantipension och tilläggsförmånerna bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. De inkomstgrundade förmånerna är inkomstpension och premiepension. Inkomstgrundad ålderspension baseras på individens samlade livsinkomst. Pensionsgrundande inkomst (PGI) fastställs som en person har varit försäkrad och haft inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete. Pensionsrätt fastställs på av pensionsunderlaget upp till intjänandetaket om 7,5 inkomstbasbelopp, varav ger rätt till inkomstpension och ger rätt till premiepension. Enligt 56 kap. 3 § socialförsäkringsbalken betalas inkomstgrundad ålderspension ut efter ansökan. får så tidigast ske från och med den månad då den försäkrade fyller . Den sökande väljer själv om hela pensionen ska betalas ut eller endast delar av den i valfritt antal fjärdedelar. Vid sidan av det allmänna pensionssystemet finns olika tjänstepensionssystem som grundas på kollektivavtal eller individuella avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare 4.2Pensionsgruppens överenskommelse och genomförandet av den enades Pensionsgruppen om ett antal åtgärder för att säkra långsiktigt höjda, hållbara och trygga pensioner. Överenskommelsen innebär bland annat att den lägsta åldern för att få ta ut inkomstgrundad ålderspension ska höjas –från till 62 år –från till 63 år –från till . Enligt överenskommelsen ska det vidare införas ett nytt åldersbegrepp i socialförsäkringsbalken – riktålder för pension – som andra pensionsrelaterade åldersgränser ska kopplas till. Även vissa åldersgränser i kringliggande trygghetssystem ska kopplas till riktåldern. Regeringen överlämnade proposition 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv. I propositionen behandlades Pensionsgruppens förslag som gäller 2020. Regeringen föreslog bland annat en ändring i 56 kap. 3 § socialförsäkringsbalken som innebar en höjning av åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan tas ut från till . Vidare föreslog regeringen att begreppet riktålder för pension skulle tas in i socialförsäkringsbalken. Enligt regeringens prognos i propositionen kommer riktåldern 2026 att uppgå till och 2029 till . ställde sig bakom regeringens lagförslag i ett betänkande (bet. 2019/20:SfU5). Utskottet uttalade bland annat följande (s. 8 f.). Utskottet anser att de föreslagna höjningarna av åldersgränserna är nödvändiga för att motverka trenden att allt fler tar ut pension tidigt som medellivslängden ökar. Utskottet ställer sig positivt till att riktåldern ska följa medellivslängdens utveckling med automatik. Eftersom riktåldern kommer att gälla först efter beräkningsåret finns det tillräckligt med tid för lagstiftaren att påtala och utvärdera oförutsedda situationer och eventuellt justera oönskade konsekvenser vid beräkningen av riktåldern. biföll propositionen (rskr. 2019/20:10). Lagändringarna trädde i kraft . Enligt övergångsbestämmelserna ska lagändringarna tillämpas första gången för förmåner som avser tid . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som uppnått åldersgränsen före . Propositionen innehåller inga lagförslag som kopplar samman de nya bestämmelserna i socialförsäkringsbalken om riktålder för pension med någon pension eller annan förmån. Det finns inte heller några förslag som motsvarar Pensionsgruppens överenskommelse vad gäller . I propositionen sägs att regeringen återkommer med sådana förslag. har det funnits olika pensionssystem för talmannen och ledamöter som komplement till det allmänna pensionssystemet. Det nuvarande pensionssystemet infördes genom ändringar i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (lag) som trädde i kraft (framst. 2009/10:RS1, bet. 2009/10:KU12). gällde att en ledamot som vid avgången fyllt och som tjänstgjort i hade rätt till ålderspension från och med den månad då han eller hon fyllde eller från och med den senare tidpunkt då riksdagsuppdraget upphörde. Pensionen beräknades på det pensionsgrundande arvodet närmast före avgångsåret. Det fanns ingen nedre åldersgräns och inte heller någon övre åldersgräns för en ledamot att tjäna in pension. En ledamot som lämnade efter att ha fullgjort minst tre sammanhängande år innan han eller hon fyllt och som inte var berättigad till ålderspension hade i stället rätt till egenlivränta från och med den månad då ledamoten fyllde . Därutöver fanns bestämmelser om sjukpension och efterlevandepension. För talmannen fanns särskilda pensionsförmåner som motsvarade den förordnandepension som gällde för bland andra statsråd. reform av pensionssystem innebar bland annat att den särskilda talmanspensionen och egenlivräntan avskaffades, att pensionsför- månerna skulle beräknas på samma sätt oavsett ledamotens ålder och att all tjänstgöringstid skulle ge rätt till pension. Det infördes även en möjlighet att ta ut ålderspension redan . Vad gäller övergångsregleringen övervägdes en ordning som innebar att ledamöterna skulle få möjlighet att inom välja om de ville vara kvar i det tidigare pensionssystemet eller övergå till det nya systemet. tivet valdes dock inte. I stället beslutade att det nya regelverket skulle tillämpas på alla ledamöter och ersättare som tjänstgjorde vid ikraftträdandet eller från en senare tidpunkt. Den som redan omfattades av det tidigare pensionssystemet skulle dock inte behöva riskera att redan fullgjord tjänstgöring ledde till försämrade pensionsförmåner. Det togs därför in en skyddsregel i lagen som innebar att de pensionsbelopp som betalades ut i framtiden inte skulle bli lägre än de skulle ha varit med tillämpning av tidigare Skyddsregeln konstruerades som ett tilläggsbelopp till pensionen och är tillämplig på ledamöter som vid sin avgång, dock senast vid utgången av /14, fyllt och fullgjort i . övergångsbestämmelserna omfattade de nya pensionsreglerna alla ledamöter som tjänstgjorde i vid ikraftträdandet eller som senare skulle komma att tjänstgöra i . För den som inte tjänstgjorde i efter ikraft- trädandet skulle fortfarande äldre bestämmelser gälla. lag upphävdes och ersattes av lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen). sionsbestämmelserna i ersättningslagen motsvarar i sak vad som gällde enligt lag och berättigar till ålderspension och sjukpension. vande har också rätt till efterlevandepension. gångsbestämmelser gäller alltjämt tidigare övergångsbestämmelser i 1994 års Bestämmelser om ålderspension finns i 9 kap. ersättningslagen. En ledamot har rätt till ålderspension om han eller hon tillgodoräknas pensionsrätt. Pensionsrätt tillgodoräknas en ledamot för som han eller hon har fått arvode eller sjukpension av . Ledamoten har rätt till ålderspension tidigast från och med den månad då han eller hon fyller och längst till och med den månad då ledamoten avlider. Det framgår av 9 kap. 12 § första stycket ersättningslagen. Pensionsförmånerna tjänas in på samma sätt oavsett ålder och utan vare sig nedre eller övre åldersgräns. All uppdragstid ger rätt till pension och det finns inte någon viss minsta uppdragstid, vare sig totalt eller sammanhängande. Intjänandetiden är dock begränsad till . Pensionsrätten för en månad utgör av den del av pensionsunderlaget som inte överstiger 0,625 inkomstbasbelopp och av den del av underlaget som överstiger 0,625 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. Pensionsunderlaget utgörs av talmansarvode, ledamotsarvode, tilläggsarvode och arvoden enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Ålderspension får inte betalas ut med talmansarvode, ledamotsarvode, arvode eller övergångsersättning enligt ledamotsstadga. Ålderspension kan tidigast betalas från och med den månad då ansökan kommer in till (). Om ålderspensionen tas ut före den månad då ledamoten uppnår ska pensionen enligt 9 kap. 9 § ersättningslagen minskas för som återstår till den månad då ledamoten uppnår . Görs det uppehåll i utbetalningen av ålderspension före den månad då ledamoten uppnår ska pensionen, när den åter betalas ut, minskas för som den har tagits ut. Endast någon enstaka ledamot har utnyttjat möjligheten att ta ut ålderspension . Bestämmelser om sjukpension finns i 10 kap. ersättningslagen. En ledamot har rätt till sjukpension för tid då han eller hon har rätt till hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. Sjukpension lämnas längst till och med månaden före den månad då ledamoten fyller eller om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Underlaget för sjukpensionen är detsamma som för ålderspensionen. Bestämmelser om efterlevandepension finns i 11 kap. ersättningslagen. Efterlevandepension lämnas till efterlevande maka eller make eller den som jämställs därmed och efterlevande barn till den som vid sin död var ledamot av eller fick ålderspension med visst belopp enligt ersättningslagen eller sjukpension enligt ersättningslagen. Efterlevandepension till barn lämnas längst till och med den månad då barnet fyller . Underlaget för efterlevandepensionen är detsamma som för ålderspensionen. SPV beslutar i frågor om ålderspension, sjukpension och efterlevandepension enligt ersättningslagen. Verket sköter även administrationen av pensionerna enligt en överenskommelse med . Ledamöter som lämnar innan de fyllt har under vissa förutsättningar rätt till avgångsförmån i form av inkomstgaranti eller ekonomiskt Inkomstgarantin omfattar i huvudsak ledamöter som valts in i före valet . Övriga ledamöter omfattas av det system med ekonomiskt omställningsstöd som infördes . När en ledamot som inte uppnått lämnar har han eller hon också rätt till stödåt- gärder för att kunna återgå till förvärvsarbete, exempelvis karriärplanering och Rätten till inkomstgaranti, ekonomiskt omställnings- stöd och stödåtgärder för återgång till förvärvsarbete upphör i samband med att ledamoten fyller . 5.1 En höjd åldersgräns för uttag av ålderspension Riksdagsstyrelsens förslag: Åldersgränsen för att kunna ta ut ålderspension inom pensionssystem höjs från till . Förslaget överensstämmer med riksdagsstyrelsens förslag. De remissinstanser som yttrat sig tillstyrker, har inget att invända mot eller har inga synpunkter på förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen anser att pensionssystem så långt som möjligt bör anpassas till de ändringar som Pensionsgruppens överenskommelse innebär. Den nuvarande möjligheten att ta ut ålderspension inom pensionssystem infördes i och med reform av pensionssystemet. Åldersgränsen bestämdes utifrån den åldersgräns som då gällde inom det allmänna pensionssystemet. När den åldersgränsen nu har höjts bör det göras en motsvarande ändring i pensionssystem. Det kräver en ändring av åldersgränsen i 9 kap. 12 § första stycket ersättningslagen. Riksdagsstyrelsen konstaterar att införandet av begreppet riktålder för pension i socialförsäkringsbalken inte kräver några ändringar i ersättningslagen. Den frågan blir aktuell först när regeringen lägger fram förslag till lagändringar som kopplar samman berörda pensioner och förmåner med bestämmelserna om riktålder i socialförsäkringsbalken. Så har ännu inte skett. 5.2 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Riksdagsstyrelsens förslag: Lagändringen ska träda i kraft Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som uppnår 61 års Överensstämmer med riksdagsstyrelsens förslag. De remissinstanser som yttrat sig tillstyrker, har inget att invända mot eller har inga synpunkter på förslaget. framhåller vikten av att ledamöter som omfattas av äldre bestämmelser beaktas. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Det är angeläget att åldersgränsen anpassas till vad som gäller enligt socialför- säkringsbalken , vilket enligt utredningen bedöms vara Riksdagsstyrelsen har ingen annan uppfattning i den frå- Utan övergångsreglering kommer den nya åldersgränsen att gälla direkt även för den som fyllt före ikraftträdandet. bör det därför tas in en övergångsbestämmelse som motsvarar övergångsre- gleringen till den ändrade åldersgränsen i socialförsäkringsbalken. skrifter ska således fortfarande gälla för den som uppnår före ikraftträdandet av lagändringen. Det innebär att den som fyller före den kan ta ut ålderspension innan han eller hon fyllt . fyller efter får däremot vänta med att ta ut ålderspen- sion tills han eller hon fyllt . I likhet med utredningen och de remissinstanser som yttrat sig i frågan gör riksdagsstyrelsen bedömningen att en höjning av åldersgränsen inte kommer att föra med sig några märkbara ekonomiska konsekvenser eller andra konsekvenser, vare sig för enskilda eller berörda myndigheter. En ledamot har rätt till ålderspension tidigast från och med den månad då han eller hon fyller och längst till och med den månad då ledamoten avlider. Ålderspension som understiger 0,025 inkomstbasbelopp ska inte betalas ut. Tilläggsbelopp lämnas inte för tid före den månad då ledamoten fyller . Paragrafen innehåller bland annat bestämmelser om som ålderspension enligt pensionssystem kan tas ut. Ändringen i första stycket innebär att åldersgränsen för när en före detta ledamot tidigast kan ta ut ålderspension höjs från till . Åldersgränsen motsvarar således vad som gäller inom det allmänna pensionssystemet enligt 56 kap. 3 § socialförsäkringsbalken. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som uppnår före . Iförsta punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att äldre föreskrifter ska gälla för den som uppnår före ikraftträdandet. Den som fyller före och som enligt ersättningslagen eller lag i dess lydelse från har rätt att ta ut ålderspension kan alltså ta ut ålderspension innan han eller hon uppnår även efter ikraftträdandet. Den som fyller efter ikraftträdandet kan däremot inte ta ut ålderspension förrän han eller hon fyller . Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter Härigenom föreskrivs att 9 kap. 12 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter ska ha följande lydelse. En ledamot har rätt till ålderspen- En ledamot har rätt till ålderspen- sion tidigast från och med den månad sion tidigast från och med den månad då han eller hon fyller och då han eller hon fyller och längst till och med den månad då le- längst till och med den månad då le- Ålderspension som understiger 0,025 inkomstbasbelopp ska inte betalas ut. Tilläggsbelopp lämnas inte för tid före den månad då ledamoten fyller 65 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som uppnår före . Arbetsgivarverket Förvaltningsrätten i Kammarrätten i Partigrupperna i () , Förvaltningsrätten i , Kammarrätten i , , , , , , , och har yttrat sig. Tryck: Riksdagstryckeriet, 2020