frsrdg · H704RR1 · 2020-02-14 00:00:00 — Redogörelse till 2019/20:RR1 överlämnar härmed årsredovisning . Årsredovisningen beslutades av . riksrevisor med administrativt ansvar Beslut, intygande och underskrift Riksrevisorn med administrativt ansvar fattar beslut om årsredovisning enligt 4 a § lagen (2002:1023) med instruktion för . Jag intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Jag bedömer att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. riksrevisor med administrativt ansvar Beslut, intygande och underskrift ................................................................... Organisation och ledning.............................................................................. Intern styrning och kontroll .......................................................................... Sammanställning över väsentliga uppgifter................................................ Tilläggsupplysningar och noter .................................................................. Uppgifter om ledande befattningshavare ...................................................... Publicerade granskningsrapporter per utskott och inriktning............... är en del av kontrollmakt. Genom en oberoende granskning ska vi bidra till att offentliga medel används ändamålsenligt och effektivt. Därigenom främjar vi legitimiteten hos och tilliten till statlig verksamhet. Jag och riksrevisor kan se tillbaka på ett 2019 där myndigheten presterade enligt sin uppgift och med goda resultat. Effektivitetsrevisionen publicerade 39 granskningsrapporter , vilket är det högsta antalet sedan bildades. Rapporterna behandlade områden som berörde samtliga utskott i . Vi bedömer att granskningarna sammantaget levde upp till bredden i lagens krav och motsvarade inriktningen i granskningsplanen. För att säkerställa och höja kvaliteten ytterligare såväl i granskningsarbetet som i rapporterna har vi utvecklat processen för effektivitetsrevision. Effektivitetsrevisionen har även varit i fokus för det fortsatta arbetet med att införa klarspråk i myndighetens verksamhet. Den årliga revisionen har slutfört revisionen av myndigheternas årsredovisningar med god kvalitet. Totalt lämnade vi 231 revisionsberättelser1, samtliga . I granskningsplanen 2019/20 beskrivs granskningens inriktning för såväl årlig revision som effektivitetsrevision utifrån en gemensam riskmodell med fyra huvudsakliga risker för staten. Jag och bedömer att den gemensamma modellen bidrar till att vi kan förmedla en samlad bild av pågående och planerade granskning. har utvecklats för att på ett bättre sätt kunna ge en samlad bedömning av granskningsverksamhetens resultat. Uppföljningsrapporten visar bland annat i vilken utsträckning myndigheterna har vidtagit åtgärder i enlighet med rekommendationer i den årliga revisionens granskning . Vi kan konstatera att rekommendationerna har fått god effekt hos myndigheterna, som helt eller delvis har vidtagit åtgärder för 73 av 100 rekommendationer. Inom vårt internationella uppdrag har företrätt som det nationella revisionsorganet och bedrivit internationellt utvecklingssamarbete inom ramen för målen för svensk biståndspolitik. Utvecklingssamarbetet har i huvudsak löpt på enligt plan och med något högre aktivitetsnivå än 2018. När det gäller våra interna processer har vi bland annat stärkt säkerhetsarbetet genom att rekrytera en säkerhetschef, förtydligat kravställningen inom säkerhetsområdet och genomfört en övergång till säkrare konfiguration i arbetsdatorerna. 1Revisionen av varje årsredovisning avslutas med att vi lämnar en revisionsberättelse. behöver även förhålla sig till den pågående digitala transformationen, eftersom den påverkar förutsättningarna för hur vi granskar, vad vigranskar, hur vi arbetar, vilken kompetens vi behöver och hur vi kommunicerar. har vi därför påbörjat en långsiktig satsning för att effektivisera och modernisera våra arbetssätt med hjälp av digitalisering. En annan viktig händelse är att vi ingått avtal om att hyra nya lokaler för verksamheten i . Förberedelserna pågår inför flytten . Slutligen var det ekonomiska läget temporärt ansträngt under årets andra hälft. Besparingsåtgärder och omprioriteringar resulterade dock i en ekonomi ibalans vid utgången av året, utan betydande konsekvenser för verksamhetens genomförande. riksrevisor med administrativt ansvar är en del av kontrollmakt och har i uppgift att granska det statliga åtagandet. Av regeringsformen framgår att en riksrevisor självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, beslutar vad som ska granskas, hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning.2 Granskningen bedrivs genom årlig revision och effektivitetsrevision. Granskningens omfattning och inriktning beskrivs i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Effektivitetsrevisionens granskning ska bland annat främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Vidare har till uppgift att granska årsredovisningar och bedöma om redovisningen är tillförlitlig, räkenskaperna rättvisande samt – med vissa undantag – om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. I uppgiften ingår också att företräda som det nationella revisionsorganet3. I internationella sammanhang medverkar i det globala samarbetet mellan statliga revisionsmyndigheter genom att bland annat bidra till att stärka revisionens roll och dess bidrag till upprätthållandet av demokratiska värden. En annan del av uppgift är att bedriva internationellt utvecklingssamarbete.4 Syftet är att stödja utvecklingen av oberoende och professionella nationella revisionsorgan, bidra till utvecklingen av demokrati samt att stärka parlamentens kontrollmakt i samarbetsländerna. Riksrevisorernas ansvar och uppgifter framgår bland annat av 13 kap. 7–9 §§ regeringsformen, lagen om revision av statlig verksamhet m.m. och lagen med instruktion för . En av riksrevisorerna är utsedd till riksrevisor med administrativt ansvar och svarar för den administrativa ledningen av myndigheten genom att se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt och att myndigheten hushållar väl med statens medel. har två riksrevisorer, och i avvaktan på ställningstagande till hur ledningsstrukturen ska se ut framöver har ingen tredje riksrevisor tillsatts. Myndigheten har kontor på tre orter i : , och . 2Se 13 kap. 7 § regeringsformen. 3Se 21 § lagen med instruktion för . 4Se 22 § lagen med instruktion för . Intern styrning och kontroll Enligt lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter ska ledning säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt och i anslutning till underskriften i årsredovisningen lämna ett intygande om den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Det är riksrevisorn med administrativt ansvar som i samband med undertecknandet av årsredovisningen gör en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande inom myndigheten. Underlag till denna bedömning är såväl det löpande arbetet med riskhantering inom ramen för den ordinarie planerings- och uppföljningsprocessen som en avstämning med ledningsgruppen i samband med årsredovisningens framtagning. ledning genomförde en riskanalys för att identifiera risker och brister som på en övergripande nivå kan påverka förmågan att bedriva verksamheten på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt hushålla väl med statens resurser. För de verksamhetsrisker som fick ett högt riskvärde vidtogs åtgärder för att minska riskvärdet . Riskerna och åtgärderna har därefter följts upp löpande inom ramen för myndighetens tertialuppföljning. Exempel på förbättringsområden var myndighetens säkerhetsarbete, informationssäkerhet, förvaltningsstyrning av interna it-system samt ökad förmåga att prognostisera utnyttjandet av myndighetens förvaltningsanslag. verksamhet redovisas under fyra verksamhetsgrenar, vilka har utgångspunkt i myndighetens uppgift: Årlig revision, Effektivitetsrevision, Nationellt revisionsorgan samt Internationellt utvecklingssamarbete. Redovisningen av det internationella utvecklingssamarbetet är i årsredovisningen jämförelsevis mer utförlig än övriga verksamhetsgrenar då denna verksamhet inte redovisas i andra sammanhang, vilket görs för granskningsverksamheten. Resultatredovisningen innehåller även en ekonomisk översikt samt ett avsnitt om myndighetens kompetensförsörjning. Verksamhetens nettokostnader5 har ökat marginellt jämfört med föregående år. är det i huvudsak myndighetens gemensamma kostnader för extern kompetens som har minskat jämfört med , och direkta personalkostnader som har ökat i motsvarande grad. Tabell 1 Verksamhetens kostnader och lämnade bidrag samt andra intäkter än av anslag och inkomsttitel6 (tkr) Intäkter (andra än av anslag och inkomsttitel) Det är endast små förändringar i fördelningen mellan verksamheterna jämfört med föregående år. För Årlig revision har det skett en viss minskning, medan det skett en mindre ökning för övriga verksamheter. 5Definitionen av nettokostnader framgår av avsnittet Redovisningsprinciper under Finansiell redovisning. 6Tabellen är omräknad jämfört för att ge en tydligare redovisning av totala intäkter och kostnader inklusive lämnade bidrag. Diagram 1 – Verksamhetens nettokostnader 2019 Årlig revision 41, (44,) (39,) 4,(3,) Inom parentes utfallet . Det ekonomiska målet var en ekonomi i balans vid ingången av 2020 för att möta engångskostnader som myndighetens flytt till nya lokaler kommer att innebära. genomfördes därför flera besparingsåtgärder. För biståndsanslaget utnyttjade vi anslagssparandet från föregående år, vilket överensstämmer med målet om fullt anslagsutnyttjande. Det totala anslagsutfallet för båda anslagen uppgick till . Årets tilldelade medel för anslaget 1:15 uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till , eftersom vi utnyttjade av anslagskrediten. Årets tilldelade medel för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till eftersom vi vid utgången av 2018 hade ett anslagssparande om . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär att anslagskrediten utnyttjades med . Tabell 2 Anslagsredovisning 2019 () 7Differensen mellan myndighetens anslagsutfall (382,) och verksamhetens nettokostnader (382,) utgörs av årets kapitalförändring, se not 8 under avsnittet Finansiell redovisning. 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING Extern kompetens och konsulter har kostnaderna för extern kompetens minskat. Inom de fyra verksamhetsgrenarna är minskningen , och inom verksamhetsutveckling och myndighetsgemensamma funktioner är minskningen sammanlagt . Inom den årliga revisionen har den egna kapaciteten att utföra it-revision ökat. genomfördes därför en större del av it-revisionen i egen regi genom en intern it-revisionsfunktion som arbetar integrerat med övrig årlig revision. Det har medfört att kostnaderna för extern kompetens har minskat. Inom effektivitetsrevisionen varierar behovet av extern kompetens beroende på vilken typ av granskningar som genomförs och inom vilka områden. Effektivitetsrevisionen har emellertid rekryterat personal med expertkompetens bland annat inom olika metoder, vilket i vissa avseenden minskat behovet av extern kompetens. Även inom det internationella utvecklingssamarbetet varierar behovet av extern kompetens främst beroende på insatsernas utformning. Tabell 3 Kostnader och lämnade bidrag för extern kompetens och konsulter (tkr) Den årliga revisionens uppgift är att granska årsredovisningar för myndigheter och vissa andra organisationer. Granskningen utförs i enlighet med god revisionssed. Det innebär att vi tillämpar International Standards of Supreme Au- dit Institutions (ISSAI) när vi granskar de finansiella delarna i en årsredovisning. Granskningen av myndigheternas resultatredovisningar följer instruktion för revisorns granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen (RRI). Revisionen avslutas med att lämnar en revisionsberättelse. Den årliga revisionen arbetar förebyggande genom att ha en löpande dialog med myndighetsledningarna om eventuella brister som vi identifierar under granskningen. Syftet är att öka myndighetens möjlighet att åtgärda väsentliga fel innan årsredovisningen lämnas. slutförde granskningen av myndigheternas årsredovisningar för . Totalt lämnade vi 231 revisionsberättelser för myndigheter och andra organisationer som ingår i mandat, samtliga . En revisionsberättelse består av flera olika uttalanden, se tabell 4. Om årsredovisningen är fri från väsentliga fel lämnar vi en revisionsberättelse i standardutformning. Om det finns väsentliga fel i årsredovisningen lämnar vi en modifierad revisionsberättelse. En revisionsberättelse kan modifieras genom reservation eller genom avvikande mening.8 21 myndigheter eller organisationer fick en modifierad revisionsberättelse för (2017: 14, 2016: 15). Av dessa var det 20 revisionsberättelser där vi uttalade oss med reservation och en revisionsberättelse där vi uttalade oss med avvikande mening. Det vanligaste skälet till en modifierad revisionsberättelse är att myndigheter överskrider sina anslag eller bemyndiganderamar. När det händer påverkar det uttalandet om ledningens förvaltning, det vill säga bedömningen av om ledningen har följt tillämpliga regelverk (uttalande 4 i tabell 4 nedan). Av tabell 4 framgår hur modifieringarna fördelar sig på olika uttalanden i revisionsberättelsen. Totalt uppgår antalet modifieringar till 27 (2017: 15, 2016: 21), vilket innebär att några myndigheter har fått modifieringar i fler än ett uttalande. Det gäller bland annat revisionsberättelsen som vi lämnade med avvikande mening. Ökningen av antalet modifieringar jämfört kan inte förklaras med någon särskild händelse eller ändring i regelverken. Däremot kan vi se att antalet modifieringar kopplat till exempelvis bemyndiganden ökade . 8Ett uttalande med reservation innebär att det finns ett eller flera väsentliga fel i årsredovisningen, men utöver dessa fel bedöms årsredovisningen ge en rättvisande bild. Ett uttalande med avvikande mening innebär att det finns väsentliga fel som är genomgripande för hela årsredovisningen. 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING För lämnade även 14 upplysningar i revisionsberättelserna (2017: 11, 2016: 13). En upplysning fungerar som en läsanvisning för årsredovisningen. Den vanligaste orsaken till upplysningar i revisionsberättelsen är oklarheter i fråga om tillämpning av full kostnadstäckning i avgiftsbelagd verksamhet utifrån 5 § avgiftsförordningen (1992:191). För myndigheter som omfattas av förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll gör ett uttalande om ledningens bedömning av den interna styrningen och kontrollen. För ledde detta uttalande inte till några modifieringar i revisionsberättelserna. Tabell 4 Antal modifierade revisionsberättelser är årsredovisningen i alla väsentliga av- seenden upprättad enligt ramverket för redovisning och tillämpliga regerings- ger årsredovisningen i alla väsentliga avseenden en rättvisande bild av myn- dighetens ekonomiska resultat, finansie- ring och finansiella ställning. har myndigheten i alla väsentliga avse- enden lämnat en resultatredovisning och information i övrigt som är förenlig med och stöder en rättvisande bild i årsredo- visningen som helhet. har baserat på vår revision av årsredo- visningen, i alla väsentliga avseenden, anslag och inkomster använts i enlighet med av beslutade ändamål och i överensstämmelse med tillämpliga har det vid vår revision av årsredovis- ningen inte framkommit något som skulle tyda på att ledningen i sin be- dömning av intern styrning och kontroll inte har följt förordningen om intern styrning och kontroll. På grund av att det förhållande som besk- rivs är så betydelsefullt har inte kunnat inhämta tillräckliga och ända- målsenliga revisionsbevis som grund för står från att uttala sig om Uttalande om förvaltning i Som en följd av de förhållanden som besk- rivs är det uppfattning att styrelseledamoten eller verkställande direk- tören har handlat i strid med stiftelseför- ordnandet, vilket skulle kunna föranleda er- sättningsskyldighet för styrelseledamot el- ler verkställande direktör. Uppföljning av rekommendationer visar god effekt I följde den årliga revisionen upp i vilken utsträckning myndigheterna vidtagit åtgärder i enlighet med rekommendationer som lämnats i granskningen. Uppföljningen gällde revisionsrapporter för och avsåg totalt 25 rapporter till 22 olika myndigheter. Uppföljningen visade att myndigheterna helt eller delvis vidtagit åtgärder för 73 av 100 rekommendationer. Eftersom uppföljningen genomfördes finns det inga tidigare uppgifter att jämföra utfallet med. Det är viktigt att notera att de rekommendationer som den årliga revisionen lämnar kan vara av olika karaktär. Vissa rekommendationer är enkla för myndigheterna att åtgärda medan andra kan ta att åtgärda eller kräver insatser av aktörer utanför myndighetens kontroll. till antalet vidtagna åtgärder är bedömning att rekommendationer som lämnats för har fått god effekt. Kvalitetssystemet för årlig revision Den årliga revisionens kvalitetsarbete följer internationella standarder och innefattar både åtgärder under arbetets gång och kvalitetskontroller i efterhand. Vid den årliga revisionen finns ett råd som består av erfarna ansvariga revisorer. Rådet bistår revisorerna med bedömningar i komplicerade 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING revisionsfrågor som kan påverka utformningen av revisionsberättelser samt med råd i frågor av principiellt intresse. Rådet ansvarar även för kvalitetssäkring av det löpande revisionsarbetet för ett antal större myndigheter. genomförs också en intern kvalitetskontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Urvalet baseras på fastställda kvalitetskriterier, vilket bland annat innebär att varje ansvarig revisor kontrolleras minst . kontrollerades elva ansvariga revisorer, varav tre var nya i sin roll. Kontrollen visade att revisionen generellt höll en god kvalitet och att dokumentationen uppfyllde kraven såväl i internationella standarder som i instruktion för granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen. Kvalitetssystemet för årlig revision innefattar även kvalitetssäkring av revisionsrapporter, flerårig grundutbildning och särskilda kompetenskrav för ansvariga revisorer samt periodisk rotation av ansvariga revisorer. Gott betyg i myndighetsenkäten har den årliga revisionen genomfört en enkätundersökning för att mäta myndigheternas upplevelse av revisionens genomförande. Undersökningen är tänkt att fungera som ett verktyg för utvärdering av den årliga revisionens arbetssätt generellt och som återkoppling till de ansvariga revisorerna. Resultatet från undersökningen var övervägande positivt. uppgav av myndigheterna att deras samlade bedömning av revisionen var positiv (2017: , 2016: ). Svarsfrekvensen uppgick till (2017: , 2016: ). Synpunkter som framkommer i undersökningen omhändertas inom den årliga revisionen. Utveckling av metodstöd för revisionen Inom den årliga revisionen pågår ett kontinuerligt arbete med att revidera och utveckla metodstödet i revisionsprocessen. Det handlar om såväl rutiner som granskningsprogram och andra vägledningar. Syftet är att stärka kvaliteten och enhetligheten i revisionen. togs en ny rutin för hantering av risker fram. Rutinen vägleder revisorn i praktiskt omhändertagande av risker för väsentliga fel i en årsredovisning genom olika typer av granskningsåtgärder. Som framgår av tabell 5 uppgår nettokostnaderna för den årliga revisionen till . Det är en minskning med eller jämfört med . Orsaken till minskningen är lägre gemensamma kostnader för totalt, i kombination med lägre kostnader för utbildning och seminarier för den årliga revisionen . Tabell 5 Nettokostnader för Årlig revision9 (tkr) Revision av myndigheter med flera Revision av övriga organisationer Tabell 6 Antal redovisade timmar inom Årlig revision10 Revision av myndigheter med flera Revision av övriga organisationer Årlig revision är avgiftsbelagd. Intäkterna redovisas mot inkomsttitel, och verksamhetens kostnader belastar förvaltningsanslaget. Som framgår ovan har kostnaderna för verksamhetsgrenen Årlig revision minskat, bland annat på grund av lägre gemensamma kostnader. Därför är också kostnaderna för avgiftsområdet Årlig revision lägre än budget. De minskade kostnaderna har medfört ett överskott 2019, vilket innebär att det inte längre finns ett ackumulerat underskott i verksamheten. Tabell 7 Avgiftsområde Årlig revision11 (tkr) Årets över-/underskott (–) Ackumulerat över-/underskott (–) granskar Östersjöstaternas råd (). Verksamheten är avgiftsfinansierad och ingår i de internationella revisionsuppdrag som kan bedriva enligt lagen med instruktion för . Intäkterna disponeras av . Utfallet är i linje . Stora delar av det ackumulerade överskottet härrör från tidigare internationella uppdrag i 9Inom Årlig revision är avgiftsområdet lika med Revision av myndigheter med flera. medförde en genomgång av principerna för avgiftsområdet att kostnader för redovisningskommittén flyttades till avgiftsområdet. Jämförelsetalen är omräknade, likaså det ackumulerade över-/underskottet. 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING bland annat och . En plan för hur det ackumulerade överskottet ska hanteras framöver ska tas fram under nästkommande år. Tabell 8 Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet (tkr) Årets över-/underskott (–) Ackumulerat över-/underskott (–) Effektivitetsrevisionen ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget samt genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och statliga åtaganden i övrigt, men den får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på att granska hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse. Granskningen följer internationella standarder för nationella revisionsorgan. Effektivitetsrevisionen har uppvisat ett gott resultat. Den övergripande slutsatsen bygger på en samlad bedömning av verksamhetsvolym, inriktning, genomslag, kvalitet och resursåtgång. De olika delarna utvecklas i de följande avsnitten. Pågående granskningar och publicerade granskningsrapporter publicerades 39 granskningsrapporter, vilket är det högsta antalet sedan bildades. Av dessa inleddes 1 granskning , 8 , 24 och 6 granskningar . Verksamheten gynnades av låg personalomsättning och en bättre projektplanering. Vid årets början pågick 42 granskningar, vilket är i samma nivå som vid ingången av föregående år. Hur många granskningar som kan bedrivas bestäms av tillgängliga resurser, granskningarnas omfattning och inriktning samt hur snabbt medarbetare kan påbörja en ny granskning i samband med att de avslutar en pågående granskning. inleddes 34 granskningar, vilket är färre än . har totalt bedrivit (inlett, fortsatt arbetet med eller publicerat) 76 granskningar, vilket också är färre än . har inga granskningar avslutats utan publicerad granskningsrapport. pågick 37 granskningar, vilket är färre än . 9 nedan för utvecklingen av antal granskningar . Tabell 9 Antal granskningar Pågående granskningar vid årets början Summa pågående och inledda granskningar 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING De 39 publicerade granskningsrapporterna är väl fördelade över utskott. Granskningar har genomförts inom samtliga utskottsområden. Förhållandevis många granskningar genomfördes inom finans- och socialförsäkringsutskottens områden.12