frsrdg · H804JO1 · 2020-11-10 00:00:00 — har gjort gällande att den fortsatta handläggningen av ansökningarna har varit skyndsam. Jag har ingen anledning att ifrågasätta uppgiften. får sammantaget allvarlig kritik JO har återkommande riktat kritik mot olika delar av Krono- fogdemyndighetens verksamhet. Ett sådant område har varit myndighetens me- delshantering. JO har konstaterat bl.a. att dröjsmål med registrering av inbe- talda medel lett till att skulder funnits kvar i myndighetens indrivnings- och utsökningsdatabas och att inbetalda medel registrerats på fel gäldenär eller be- talats ut till fel borgenär. Detta har i sin tur medfört såväl felaktiga betalnings- anmärkningar och utmätningar som sena återbetalningar till gäldenärer eller utbetalningar till borgenärer. JO:s beslut , dnr 3029- 2015, beslut , dnr 1589-2016, dnr 3689-2016 och dnr 4024- 2016, JO 2018/19 s. 244, JO:s beslut , dnr 2003-2017, JO 2019/20 s. 239 samt JO:s beslut , dnr 3110-2019.) Ett annat område som varit föremål för kritik från JO vid upprepade tillfällen har varit långa handläggningstider i skuldsaneringsärenden (se bl.a. JO 2017/18 s. 160, JO:s beslut den 28 septem- ber 2018, dnr 7704-2017, och , dnr 4238-2018). Mitt ärende rör en annan av huvudsakliga upp- gifter, den om betalningsföreläggande. Jag har konstaterat flera brister i denna verksamhet. Således har bl.a. handläggningstiderna för de ansökning- arna varit oacceptabelt långa under , och motsvarande har i perioder gällt för de maskinella ansökningarna. Vidare har registreringen av de ansökningarna inte följt vad som gäller enligt OSL och myndigheten har saknat möjlighet att iaktta både TF:s krav på skyndsamhet vid handlingsutlämnande och de krav som FL ställer på t.ex. service och information. Jag kan inte dra någon annan slutsats än att led- ning brustit i planeringen inför och vid sjösättningen av det nya it-systemet samt att ledningen då också försummat att i tillräcklig utsträck- ning beakta de förvaltningsrättsliga kraven som gäller för ärendehandlägg- ningen. Bristerna har lett till och riskerat leda till stora olägenheter för enskilda. Detta är allvarligt. Jag vill understryka att det är ledningens ansvar att se till att myndighetens uppgifter utförs på ett sätt som är rättssäkert, effektivt och en- kelt. förtjänar sammantaget allvarlig kritik. Till följd av mina uttalanden och kritiken mot skickar jag ett exemplar av detta beslut till () för kännedom. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 En handläggare i ett överklagat ärende bröt mot kravet på saklighet och opartiskhet i 1 kap. 9 § regeringsformen genom att i ett meddelande till överinstansen redogöra för ytterligare skäl för avgörandet utöver vad som framgick av beslutet samt kommentera klagandens agerande (Dnr 1884-2019) Beslutet i korthet: Handläggaren i ett överklagat beslut om strandskydds- dispens skickade ett e-postmeddelande till överinstansen. Där redogjorde han för ytterligare skäl för avgörandet utöver vad som framgick i beslutet samt kommenterade hur han uppfattade klagandens agerande. JO uttalar att handläggaren genom sitt handlande brutit mot kravet på saklighet och opar- tiskhet i 1 kap. 9 § regeringsformen. AAklagade på i kommun för handlägg- ningen av ett ärende om strandskyddsdispens. Han uppgav att handläggaren hade agerat felaktigt i en rad olika avseenden. Till sin anmälan fogade AA ett e-postmeddelande som handläggaren hade skickat till i med anledning av att AA hade överklagat ett beslut som nämnden meddelat . E-postmeddelandet hade följande lydelse: AAhar varit i kontakt med mig och varit rätt otrevlig. Jag har tittat lite på ärendet för att uppdatera mig och upptäckt att nämndsadministrationen hos oss har gjort ett misstag och därför vill jag komplettera i ärendet. Nämnden har bara med min sammanfattning av redogörelsen i protokollet och har missat att klistra in min fulla redogörelse, det är ett fel i nämndssystemet med kopplingar från till protokollet som vi påpekat till dem tidigare. Dock var jag som tjänsteman och nämnden helt eniga i beslutet. Jag vill därför komplettera med fullständig motiveringstext till beslutet, besluts- punkterna är dock desamma. Bifogar hela tjänsteutlåtande som nämnden köpte rakt av. Det har även kommit till vår kännedom att golfbanan som ”klubbhuset” står på tillbaka är i bruk. Marken är med andra ord helt tillgänglig för allmänheten . En ändring till bostadshus bör därför prövas som en nyetablering där det inte finns någon ianspråkstagen tomt- mark för ändamålet, frågan är om marken ens är ianspråktagen för någon- ting huvudtaget . Jag bifogar min konversation med AA i ärendet där han även hävdar att ni ska besluta i ärendet extra snabbt på grund av ekonomiska skäl tydligen, ni kan även se hans ton och attityd som han kör med mot oss som kom- mun/byggnadsnämnd och mig som tjänsteman. kan inte jag tänka mig att ni skulle ändra vårt beslut och ha en annan syn än oss om att det inte finns några skäl att bevilja dispens i detta ärende. Jag bifogar ett liknande ärende från där man ville ändra M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D användningen från nedlagd kiosk/restaurang till fritidshus där ni rev upp den dispensen och det känns som skälen för dispens i detta ärende torde vara ännu mindre. Jag bifogar ert beslut i det ärendet också. Efter att JO hämtat in vissa handlingar från i kommun begärde JO att nämnden skulle lämna upplysningar om och yttra sig över hur innehållet i det e-postmeddelande som bifogats till anmälan förhåller sig till bestämmelserna om saklighet och opartiskhet i 1 kap. 9 § regeringsfor- men. beslutade att som sitt remissvar lämna ett tjänste- utlåtande med i huvudsak följande innehåll: En anmälan angående nämndens handläggares hantering av rubricerat ärende har inkommit till JO. I ett svar till på begärd komplet- tering beskriver handläggaren hur han upplevt sökandes agerande. Ageran- det är olyckligt och hör inte hemma i detta sammanhang, vilket påtalats för handläggaren. Handläggarens agerande har inte påverkat nämndens beslut i sakfrågan. Vid handläggning av det aktuella ärendet har det skett misstag. Innehållet i nämndens protokoll var inte komplett. Handläggarens tjänsteutlåtande, som legat till grund för nämndens beslut, har inte bilagts protokollet av dåvarande nämndsekreterare vilket medfört att efter överklagan från sökande (inlämnad ), återfört ärendet till då motivering och beslutsunderlag saknats i protokollet. Ärendet behandlades på nytt vid nämndens sammanträde . I samband med komplettering av handlingar till kommen- terar nämndens handläggare i sitt mail, daterat , hur han upplevt sökandens agerande. Detta är olyckligt och hör inte hemma i detta samman- hang. Av handläggarens synpunkter på aktuell anmälan framgår att sökanden framfört synpunkter, både via telefon och mail, på handläggarens arbete och nämndens beslut. Tonläget i dessa synpunkter, som även innehåller obefogade antydningar om jäv, brist på kompetens och anklagelser om ett flertal fall där kommunen agerat tvivelaktigt inom andra verksamhetsom- råden har verkat pressande på handläggaren och medverkat till att han brus- tit i omdöme och tagit med ovidkommande faktorer i samband med att ären- det kompletterats efter begäran från . Agerandet har dock inte på något sätt påverkat miljö- och byggnämn- dens beslut i ärendet. AA fick tillfälle att kommentera nämndens remissvar. I ett beslut anförde JO följande: 2 0 2 0 /2 1 :J O1 M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga för- valtningsuppgifter ska i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet (1 kap. 9 § regeringsformen). Kravet på saklig- het och opartiskhet brukar benämnas objektivitetsprincipen. Att en myndighet ska vara saklig och opartisk i sin verksamhet framgår också av 5 § andra stycket förvaltningslagen (2017:900), FL. Kravet på objektivitet omfattar inte enbart hur en sak rent faktiskt har hand- lagts och vilka verkliga skäl som ligger bakom ett beslut eller något annat hand- lande från en myndighet. Även hur myndighetens agerande har uppfattats är av betydelse. Man talar ibland om en objektiv och en subjektiv sida av grundlags- bestämmelsen. Det subjektiva är hur de involverade myndighetspersonerna själva anser sig ha agerat, medan det objektiva är hur deras agerande kan upp- fattas utifrån. Redan risken för att andra kan uppfatta att saklighet och opartisk- het inte iakttas är tillräcklig för att hindra vissa förfaranden. Reglerna om sak- lighet och objektivitet utgör en konstitutionell grund för bl.a. jävsreglerna i FL. (Se och , Regeringsformen – en kommentar, fjärde uppl., 2019, s. 54 f.) I samband med att bestämmelsen i 5 § FL infördes uttalade regeringen att det fanns ett värde i att de allmänna krav på objektivitet och saklighet som anges i grundlagen också kommer till uttryck i den lag som direkt vänder sig till förvaltningsmyndigheterna och till de enskilda som berörs av deras verk- samhet. Därmed understryks att inte bara förvaltningslagens mera preciserade rättssäkerhetsgarantier utan också denna grundläggande princip alltid måste be- aktas i myndigheternas verksamhet. (Se prop. 2016/17:180 s. JO har tidigare uttalat att det är viktigt att myndighetspersoner iakttar kraven på saklighet och opartiskhet inte bara vid kontakten med enskilda, utan även vid kommunikation internt och mellan myndigheter (se JO:s beslut den 11 feb- ruari 2019 i dnr 7274-2017 och där gjorda hänvisningar). beslutade att inte bevilja AA:s ansökan om strandskyddsdispens. Beslutet överklagades och handlingarna i ärendet lämnades över till i . Efter att länsstyrel- sen begärt komplettering skickade bygghandläggaren ett e-postmeddelande till BB vid . I e-postmeddelandet och dess bilaga redogjorde handläggaren för fler skäl till nämndens beslut än vad som framgick av det. Även om skälen av misstag inte hade kommit med i nämndens beslut finns det inte utrymme för besluts- myndigheten att i efterhand motivera, än mindre att ”bättra på”, beslutet (jfr 32 § tredje stycket FL). En handläggare ska givetvis inte heller uttala sig om vilken utgång han förväntar sig av överinstansen. I samband med kompletteringen till kommenterade CC även hur han uppfattade AA och bifogade den e-postkonversation som de hade haft. Det kan enligt min mening inte uppfattas på annat sätt än att syftet var att för- söka påverka till att få en negativ uppfattning om AA. M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D CChar genom sitt agerande brutit mot kravet på saklighet och opartiskhet i 1 kap. 9 § regeringsformen och han förtjänar därför kritik. Det som i övrigt har förekommit i ärendet ger inte anledning till några ytter- ligare åtgärder eller uttalanden från min sida. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 Offentlighet och sekretess samt tryck- och yttrandefrihet Anställda vid ett av Statens institutionsstyrelses LVM-hem har i strid med bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen delat sekretesskyddade uppgifter med varandra (Dnr 6547-2017) Beslutet i korthet: Vid av Statens institutionsstyrelses LVM-hem Hornö kom det fram att frågor som gällde de intagnas medicinering och hälsa diskuterades vid möten där flera personalkategorier deltog. Med anledning av iakttagelserna beslutade JO att utreda hur rutinen förhåller sig till bestämmelserna om sekretess i 8 kap. 2 § OSL. I beslutet uttalar JO att den hälso- och sjukvårdsverksamhet respektive socialtjänstverksamhet som bedriver är två olika verksamhetsgrenar som är självständiga i förhållande till varandra i den me- ning som avses i OSL. Sekretess gäller därför mellan de olika verksamhets- grenarna. JO konstaterar att det då inte är tillåtet att uppgifter om enskildas hälso- tillstånd eller andra personliga förhållanden diskuteras vid exempelvis över- lämningsmöten där olika personalkategorier deltar utan att bestämmelserna om sekretess har beaktats. Eftersom det finns visst utrymme för att ha olika uppfattningar om huruvida de aktuella verksamhetsgrenarna är självständiga i förhållande till varandra riktar JO inte någon kritik mot myndigheten för att uppgifter som omfattas av sekretess har utbytts i strid med bestämmelserna i . Det är enligt JO i viss mån nödvändigt att information kan lämnas mellan de olika verksamhetsgrenarna för att garantera att vården som ges är trygg och säker för den enskilde. JO väcker därför frågan hos regeringen om en översyn av lagstiftningen i fråga om det för vissa situationer behövs en be- stämmelse som bryter sekretessen i berörda avseenden. På uppdrag av JO genomförde Opcat-enheten vid JO en inspektion av Statens institutionsstyrelses (SiS) LVM- hem Hornö (JO:s ärende med dnr 1722-2017). Vid inspektionen kom det fram att frågor som bl.a. gällde de intagnas medicinering och hälsa diskuterades vid möten där flera personalkategorier deltog. JO beslutade att utreda saken inom ramen för ett särskilt ärende. OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T T R Y C K - O C H Y T T R A N D E F R I H E T JO begärde att SiS skulle komma in med ett yttrande i fråga om hur institutio- nens rutin i det nämnda avseendet förhåller sig till bestämmelsen om sekretess i 8 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. Yttrandet skulle även belysa hur rutinen förhåller sig till den så kallade inre sekretess som gäller i en myndighets verksamhet. I ett remissvar anförde SiS bl.a. följande: SiS hälso- och sjukvårdsverksamhet Någon skyldighet för SiS att bedriva hälso- och sjukvård finns inte men eftersom många av de personer som vårdas inom SiS har omfattande häl- soproblem har SiS tagit på sig ett ansvar att bedriva viss hälso- och sjuk- vård. Klienter inom lider av ett allvarligt och långvarigt miss- bruk, men har dessutom ofta omfattande hälsoproblem, både i relation till deras missbruk men även i form av samsjuklighet. Om vården ska bli fram- gångsrik hos SiS är det viktigt att det vidtas åtgärder avseende samsjuklig- heten parallellt med missbruket. Även de ungdomar som vårdas på SiS sär- skilda ungdomshem har ofta hälsoproblem och behöver såväl somatiska som psykiatriska hälso- och sjukvårdsinsatser. Samtliga institutioner har sjuksköterskor anställda. Vidare har institutio- nerna psykologer som antingen är anställda av SiS eller som arbetar som konsulter. Majoriteten av institutionerna har konsultavtal med läkare. Ett antal institutioner inom ungdomsvården har överenskommelser med lokala kliniker för barn- och ungdomspsykiatri. De flesta institutioner har också en nära samverkan med primärvårdens läkare i närområdet. Hälso- och sjuk- vårdspersonal finns inte fysiskt tillgänglig på institutionerna alla tider på dyg- net eller . Utgångspunkten för SiS verksamhet är en helhetssyn på de klienter och ungdomar som vårdas på SiS institutioner och syftet är att deras sociala och medicinska behov ska tillgodoses på ett sammanhållet sätt. Därför deltar så- väl behandlingspersonal som hälso- och sjukvårdspersonal i klientens/ung- domens behandlingsplanering så att de insatser som ges är samordnade och bildar en helhet. SiS är vårdgivare för den hälso- och sjukvård som bedrivs på myndig- hetens institutioner och har därmed det övergripande ansvaret för myndig- hetens hälso- och sjukvårdsverksamhet. SiS är indelat i tre verksamhetsom- råden: SiS ungdomsvård norr, SiS ungdomsvård söder och SiS missbruksvård. Arbetet inom ett verksamhetsområde styrs av en verksamhetsdirektör som är underställd generaldirektören och chef för institutionscheferna inom verk- samhetsområdet. Verksamhetsdirektörerna ansvarar för att den hälso- och sjukvårdsverksamhet som bedrivs i respektive verksamhetsområde utifrån de medicinska och geografiska förutsättningar som föreligger inom verk- samhetsområdet, organiseras på ett sätt som säkerställer att verksamheten tillgodoser kraven på hög patientsäkerhet och god kvalitet av vården samt främjar kostnadseffektivitet. Det är verksamhetsdirektören som utser verk- samhetschefer för den hälso- och sjukvård som bedrivs inom respektive verksamhetsområde. Institutionscheferna är tillika verksamhetschefer. Verksamhetsdirektören anger verksamhetschefens uppgifter, ger direktiv för verksamhetschefens kvalitetsarbete och säkerställer framtagandet av lo- kala rutiner för det systematiska kvalitetsarbetet (Flik 3 SiS Riktlinjer/Juridik Hälso- och sjukvård inom SiS). Verksamhetschefens uppgifter framgår dels av de bestämmelser som reglerar verksamheten, dels av vad som överenskom- mits mellan vårdgivaren och verksamhetschefen. Verksamhetschefen an- svarar för patientsäkerheten på sin institution och för den löpande verksam- 2 0 2 0 /2 1 :J O1 OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T T R Y C K - O C H Y T T R A N D E F R I H E T heten vid enheten och ska se till att denna fungerar på ett tillfredsställande sätt. Till uppgifterna hör bland annat att se till att •det medicinska omhändertagandet av patienten tillgodoser kraven på hög patientsäkerhet och god vård •samverkan och samordning med andra enheter fungerar på ett för pati- enten tillfredsställande sätt •det finns de direktiv och instruktioner som verksamheten kräver, och •personalens kompetens upprätthålls. Verksamhetschefen har det samlade ledningsansvaret för hälso- och sjuk- vårdsverksamheten, och detta kan inte överlåtas till någon annan befatt- ningshavare (3 SiS Riktlinjer/Juridik Hälso- och sjukvård inom SiS). Från Hornö inhämtat yttrande Institutionschefen vid har uppgett följande. Det möte som hänvisas till i det uppkomna ärendet är överlämning mel- lan arbetsskift , . Överlämningen hålls och pågår max , och inkluderar även riskbedömning. All personal, oavsett tjänsteroll, deltar i överlämningen i syfte att få en övergripande bild av den aktuella situationen på institutionen, utgångs- punkt för dagens arbete och utefter överlämningen kunna planera sin arbetsdag. Nattsamordnaren rapporterar hur och natt har för- flutit, redogörs . Samordnaren beskriver för varje avdelning och klient om det förekommit några särskilda händel- ser, incidenter eller hot och våld. Man lyfter även om någon har extra tillsyn eller har skattat högt på BVC. Detta ligger sedan till grund för bedömningarna i ”Checklista vid överlämning” som är en form av risk- bedömning som görs vid varje skiftbyte. Efter överlämningsmötet går varje enhet för sig till inlogg och mer ingående genomgång av hur man ska arbeta med klienterna och plane- ring för hur dagens arbete ska läggas upp. Under överlämningsmötet sker inga diskussioner, utan det är infor- mationsöverlämning i syfte att inkommande personal ska kunna ”ta över” arbetet på ett säkert sätt, både vad gäller vården av klienterna och arbetsmiljömässigt för personalen. För att klienterna ska få den vård de har rätt till på ett säkert sätt förekommer det att klienternas medicin eller hälsa nämns på överläm- ningen. Detta sker dock med hänsyn till sekretessen ytterst begränsat. Det som i så fall tas upp är om en klient är missnöjd med ett visst pre- parat eller inte ordineras ett preparat, att en klient uppvisar ett förändrat mående/beteende att det behövs särskilda vårdinsatser. Denna infor- mation är ytterst viktig för all vårdpersonal för att kunna ge rätt vård, bemötande och besked. Konsekvenserna av informationen, t.ex. behov av extrapersonal eller hämtning av vissa läkemedel, påverkar även andra personalgrupper, vilket gör informationen viktig också för dem. Hur förhåller sig Hornös rutin till 8 kap. 2 § OSL? Utgångspunkten för SiS verksamhet är en helhetssyn på de klienter och ungdomar som vårdas på SiS institutioner. Syftet med SiS hälso- och sjuk- vårdsverksamhet är att klienternas/ungdomarnas sociala och medicinska behov ska tillgodoses på ett sammanhållet sätt i en integrerad verksamhet. Socialtjänstverksamheten och hälso- och sjukvårdsverksamheten utgör vik- OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T T R Y C K - O C H Y T T R A N D E F R I H E T tiga komplement till varandra och målet är att de insatser som genomförs ska vara samordnade och bilda en helhet. En förutsättning för att SiS ska kunna ge en integrerad och patientsäker vård är att hälso- och sjukvårdspersonalen och behandlingspersonalen kan samverka kring klienten eller den unge. Under de förutsättningar som hälso- och sjukvården bedrivs på SiS, dvs. att hälso- och sjukvårdspersonalen inte finns fysiskt tillgänglig dygnet runt och , måste behand- lingspersonal t.ex. känna till om den enskilde har en sjukdom som kräver särskild tillsyn eller en särskild åtgärd. I det självmordspreventiva arbetet runt en klient eller en ungdom måste information kunna lämnas till behandlings- personal avseende vilken bedömning som gjorts av läkare eller psykolog för att kunna utöva en säker tillsyn. Hälso- och sjukvårdspersonalen måste å sin sida t.ex. få rapport om positiva resultat från drogtester som tagits med stöd av LVU, LVM eller LSU eftersom det kan innebära en allvarlig fara att administrera läkemedel till patienter som är påverkade av alkohol eller nar- kotika. För att säkerställa en god och säker hälso- och sjukvård för den en- skilde är det viktigt att hälso- och sjukvårdspersonalen medverkar i klien- tens behandlingsplanering. Hälso- och sjukvårdsverksamheten och socialtjänstverksamheten utgör olika verksamhetsgrenar i förhållande till varandra. Det gäller olika sekre- tessbestämmelser för de olika verksamheterna och det förs olika journaler för socialtjänstverksamheten och hälso- och sjukvårdsverksamheten. Personalen måste därför ha klart för sig vilka arbetsuppgifter som hör till respektive verksamhet. Däremot råder det inte någon organisatorisk gräns mellan de olika verksamheterna på institutionerna. Institutionschefen är även verksam- hetschef och har därmed det samlade ledningsansvaret för hälso- och sjukvårds- verksamheten på institutionen. Den yttersta beslutanderätten tillkommer så- ledes en för båda verksamhetsgrenarna gemensam befattningshavare. Med ut- gångspunkt från bl.a. de uttalanden som KU gjorde i bet. 1979/80:37 samt OSEK:s resonemang i SOU 2003:99, bedömer SiS att det krav på självständig- het som uppställs i 8 kap. 2 § OSL inte är uppfyllt. Därmed finns det inte heller någon särskild sekretessgräns mellan socialtjänstverksamheten och hälso- och sjukvårdsverksamheten. Skyddet för klienternas/ungdomarnas in- tegritet skyddas i stället av reglerna om s.k. inre sekretess. SiS anser således att Hornös rutin för rapportering-överlämning är förenlig med bestämmel- sen om sekretess i 8 kap. 2§OSL. Hur förhåller sig Hornös rutin i förhållande till den s.k. inre sekretessen Av Hornös yttrande framgår att all personal, oavsett tjänsteroll, deltar i den rapportering-överlämning som sker mellan arbetsskift . Syftet är att alla som arbetar på institutionen ska planera sin arbetsdag efter kärn- verksamhetens behov. Det förekommer att klienternas hälsa eller medicine- ring nämns under en sådan överlämning. Det sker dock med hänsyn till den inre sekretessen mycket begränsat. Informationen är ytterst viktig för den per- sonal som deltar i vården eller behandlingen av klienten men även andra personalkategorier behöver sådana uppgifter för att kunna ge rätt bemö- tande. Vidare kan information behöva lämnas till personalsekreterare ef- tersom det kan påverka behovet av extrapersonal samt till fastighetstekniker som kan behöva hämta ut vissa läkemedel. Även om det inte finns någon sekretessgräns inom en institution så gäller den inre sekretessen vid allt informationsutbyte mellan personalen. Det in- nebär att personalen endast får ta del av sekretessbelagda uppgifter i den utsträckning som behövs för att personalen ska kunna fullgöra sina arbets- uppgifter. Den som lämnar information vid ett möte där all personal deltar måste alltid göra en bedömning av vilken information som kan och ska del- ges alla och vilken information som får lämnas (till den personal som är direkt berörd). Hornös rutin för överlämning-rapportering 2 0 2 0 /2 1 :J O1 OF F E N T L I G H E T O C H SE K R E T E S S S A M T T R Y C K - O C H Y T T R A N D E F R I H E T