frsrdg · H804JO1 · 2020-11-10 00:00:00 — Gransk- ningarna avsåg vilka överväganden som bör göras innan ett utpekande läggs till grund för ett anhållningsbeslut (dnr 1656-2018), om huruvida bestämmel- sen i 28 kap. 14 § om att ta fingeravtryck kan användas för att med tvång förmå en misstänkt att låsa upp en mobiltelefon eller en appli- kation i den (dnr 6849-2018) och tillämpningen av beslagsförbudet i 27 kap. 2§ i fråga om sms-meddelanden som en misstänkt skickat till sin advokat (dnr 1447-2018). Granskningarna visade exempel på bristande kunskap om relevanta regler, och jag gjorde uttalanden om att en åklagare måste vara observant på eventuella brister i utredningen och alltid göra grund- liga överväganden inför ett beslut om tvångsmedel. En stor andel av klagomålen gäller som jag nämnde inledningsvis långsam eller bristfällig handläggning vid . Klagomålen avser ofta att hand- läggningen av ansökningar om asyl, uppehållstillstånd på grund av anknytning eller medborgarskap har tagit . Det är naturligtvis viktigt att sökan- den i dessa fall får ett beslut så snabbt som möjligt. Jag utreder handläggningstider för bl.a. de tre nämnda ärendekategori- erna (se bl.a. dnr 2079-2019, 8443-2018 och 130-2019). Frågan om handlägg- ningstider i medborgarskapsärenden aktualiserades också vid en inspektion av i (dnr 1331-2020). Min ambition är att resultatet av granskningarna kan redovisas . Jag kan således även i dessa frågor få anledning att återkomma i nästa års äm- betsberättelse. Det är grundläggande för den enskildes rättssäkerhet att frihetsberövanden och andra tvångsmedel mot honom eller henne används på ett korrekt sätt. Myndigheter som hanterar tvångsmedel måste därför ha dokumenterade och väl fungerande rutiner för detta. Detta brast hos vilket resul- terade i att en förvarstagen person frigavs nästan efter att Polismyn- digheten meddelat verket att han skulle friges (dnr 1432-2018). Granskningen visade också att även rutiner för beslut om s.k. ur förvar var bristfälligt dokumenterade. Vikten av att den enskildes rättssäkerhet garanteras behandlades också i ett ärende där ställt ingående frågor till en asylsökande om den- nes skyddsbehov utan att verket tagit ställning till om ett offentligt biträde skulle förordnas (dnr 5040-2018). T I L L R IK S D A G E N 2 0 2 0 /2 1 :J O1 Utlänningsrätten är förhållandevis komplicerad och vid tillämpningen kan utöver bestämmelserna i utlänningslagen även reglering på bl.a. EU-nivå be- höva beaktas. Detta ställer stora krav på att befattningshavare vid Migrations- verket och utlandsmyndigheterna har tillräckliga kunskaper om regelverket. Det sagda illustreras av min granskning av handläggningen av en ansökan om Schengenvisering vid i (dnr 2625-2018). Utöver det allmänna förvaltningsrättsliga regelverket och bestämmelserna i utlän- ningslagen aktualiserade ansökan också reglerna i EU:s viseringskodex och i rörlighetsdirektivet. Granskningen visade att ambassadens handläggning präg- lades av ett flertal allvarliga brister och gav intryck av att ambassaden varken haft tillräcklig kunskap om regelverket eller en genuin vilja att hjälpa sökande. Offentlighet och sekretess samt tryck- och yttrandefrihet Rätten att ta del av allmänna handlingar som inte omfattas av sekretess är en central del av offentlighetsprincipen. Det är därför viktigt att de offentliga or- ganen har en god kunskap om regelverket och inrättar sin organisation så att tryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet kan efterlevas i praktiken. JO har kritiserat () för brister vid han- teringen av framställningar om utlämnande av allmänna handlingar (senast i JO 2019/20 s. 286). Mot bakgrund av att UD återkommande och brustit i hanteringen av framställningar om att få ta del av allmänna handlingar, fann min företrädare i det nämnda beslutet att det var ange- läget att följa upp det arbete som görs inom UD för att leva upp till tryckfri- hetsförordningens bestämmelser om hanteringen av framställningar om att få ta del av allmänna handlingar. UD kom in med en återrapportering, där det redogjordes för vidtagna, pågående och planerade åtgärder för att förbättra han- teringen av framställningar om att få ta del av allmänna handlingar. Jag uttalade i ett beslut att jag såg positivt på de åtgärder som UD vidtagit men noterade att departementet självt hade konstaterat att handläggningstiderna fortfarande var för långa. Mot bakgrund av det som kom fram fann jag dock inte skäl att då vidta några åtgärder men uttalade att jag skulle följa frågan vidare (dnr 2702- 2019). Naturligtvis måste information som lämnas på exempelvis en myndighets webbplats eller i standardiserade mejlsvar i frågor om hur allmänna handlingar kan begäras ut vara korrekt och utformad på ett lämpligt sätt med hänsyn till bl.a. anonymitetsskyddet. I ett beslut kritiserade jag för bris- ter i dessa avseenden (dnr 8346-2018). Innan en allmän handling lämnas ut ska en sekretessprövning göras. För att motverka en stelhet i sekretessregleringen kan i vissa fall en sekretessbelagd uppgift lämnas ut med ett s.k. sekretessförbehåll som inskränker möjligheten att lämna uppgiften vidare eller utnyttja den. För att förbehållet ska få rättslig verkan ställs vissa krav på dess utformning. Med ett sekretessförbehåll följer vidare en tystnadsplikt som inskränker meddelarfriheten och är förenad med ett straffansvar. Dessa förhållanden ställer krav på handläggningen innan en upp- gift lämnas ut med ett sekretessförbehåll. Jag behandlade denna frågeställning 2 0 2 0 /2 1 :J O1 T I L L R IK S D A G E N i ett beslut där en kommun kritiserades för en bristande handläggning (dnr 7484-2018). Meddelarfriheten är av grundläggande betydelse för yttrande- och informa- tionsfriheten i vårt samhälle. Det är därför av yttersta vikt att den som företräder en myndighet eller ett annat allmänt organ känner till och respekterar grund- lagsbestämmelserna om efterforskningsförbud, vars syfte är att stärka medde- Jag såg därför allvarligt på och kritiserade en kommunstyrelseord- förande för att han i en SVT-intervju ställde en fråga till reportern som utgjorde en otillåten efterforskning av uppgiftslämnare (dnr 4453-2018). relseordföranden uttalade sig också i en senare SVT-intervju på ett sätt som gav anledning att ifrågasätta hans förståelse och respekt för reglerna om med- delarfrihet och efterforskningsförbud. Eftersom sådana uttalanden i förläng- ningen kan leda till att tjänstemän inte vågar utnyttja sin meddelarfrihet kriti- serade jag ordföranden även för detta. T I L L R IK S D A G E N 2 0 2 0 /2 1 :J O1 Det gångna verksamhetsåret har kommit att präglas av utbrottet av covid-19. Den pågående pandemin har medfört att inspektionsverksamheten under peri- oden mars–juni fått en annan inriktning än den som var planerad. Det har skett färre inspektioner jämfört med föregående år, men det har trots allt varit möjligt att upprätthålla en regelbunden inspektionsverksamhet. En förutsättning för det är att inspektionsmetoderna har utvecklats , och det har skett inspek- tioner genom såväl ljud- och bildöverföring som enkäter. Det har genomförts några inspektioner fysiskt på plats även efter mitten av mars, men för att minska risken för smittspridning har samtal med personal och intagna ägt rum utom- hus. Trots de reserestriktioner och andra begränsningar som införts med anled- ning av covid-19 ligger antalet inspektioner på en god nivå. anställdes en medicinsk expert och en expert i psykologi. Deras huvudsakliga arbete kommer att ske inom Opcat-verksamheten och de anlitas vid behov. Experterna hann delta i några fysiska inspektioner innan covid-19 gjorde att den typ av inspektioner tills vidare fick ställas in. De har också del- tagit i handläggningen av initiativärenden. Bedömningen är att experterna un- der på ett värdefullt sätt bidragit med viktiga synpunkter utifrån sina expertkunskaper. Ombudsmännen beslutade att inom ramen för sina respek- tive ansvarsområden granska var sin myndighet som håller människor frihets- berövade och de åtgärder som de vidtagit i anledning av covid-19. in- ledde JO ett initiativärende gentemot Kriminalvården. inledde JO en granskning av Statens institutionsstyrelses (SiS) åtgärder i förhållande till de särskilda ungdomshemmen och LVM- hemmen, och JO Per Lennerbrant en granskning av förvar. Slutligen beslutade chefsJO att utreda Rättsmedicinal- verkets åtgärder vid verkets två rättspsykiatriska undersökningsenheter. En kortare redogörelse för respektive granskning lämnas nedan under varje an- svarsområde. I samband med medierapportering kom det fram uppgifter om att det i en verksamhet vidtagits åtgärder som kunde förstås som ett de facto frihetsberövande. I ombudsmännens uppdrag som nationellt be- söksorgan, NPM, ingår även att granska om människor hålls faktiskt frihetsbe- rövade. JO beslutade av den anledningen att genomföra en granskning av en verksamhet med en brukare som vårdades enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. ChefsJO fattade ett beslut om att inrätta ett särskilt forum för dialog med civilsamhället. Avsikten är att dialog- möten ska äga rum och JO kommer bjuda in ett antal aktörer i civilsamhället inom ramen för det särskilda forumet. JO har löpande kontakter med aktörer i civilsamhället, bl.a. i syfte att hålla sig välinformerad om förhål- landena i den offentliga verksamheten och om enskilda gruppers aktuella situation, men också för att se till att JO:s funktion är väl känd i alla delar av samhället. Ombudsmännens förebyggande uppdrag som nationellt besöksor- gan innebär att det finns ett behov av ett strukturerat och regelbundet informa- 2 0 2 0 /2 1 :J O1 T I L L R IK S D A G E N tionsutbyte med civilsamhället om dessa frågor. Ett första möte ägde rum den och tolv företrädare för olika organisationer deltog, bl.a. Röda Korset Utöver att redovisa iakttagelser efter enskilda inspektioner är det viktigt att det sker en systematisk analys och en samlad redovisning av gjorda iakttagelser Avsikten med en sådan analys är att belysa bl.a. de strukturella frågor som bör vara i fokus i arbetet med att förebygga att frihetsberövade ut- sätts för en omänsklig eller förnedrande behandling m.m. Opcat-verksamhet- ens tematiska inriktning mot transporter av frihetsberövade avslutades vid års- ChefsJO fattade under verksamhetsåret två beslut som gäller Kriminalvårdens transportverksamhet: dels ett beslut där myndig- heten begränsat vilka handräckningstransporter Kriminalvården skulle genom- föra (se dnr 8337-2018, intaget i ämbetsberättelsen), dels vilken informations- överföring som kan ske till Kriminalvårdens transportpersonal i samband med hälso- och sjukvårdstransporter av frihetsberövade (dnr O 8-2018). det alltjämt pågår en utredning i ett initiativärende som är relaterat till temat kommer en slutrapport om transporter av frihetsberövade att tas fram i början Under verksamhetsåret publicerades dels en årsrapport för verksamheten 2018, dels en tematisk rapport om isolering av intagna i häkte. rapporten är en redovisning av ett arbete angående isolering av intagna i häkte som JO inledde 2017. I ett beslut riktade chefsJO allvarlig kritik mot Kriminalvården för att intagnas rätt till gemensam- het inte tillgodoses och den utbredda isoleringen av intagna i häkte (dnr O 7- 2018, intaget i ämbetsberättelsen). Inom ramen för den internationella verksamheten deltog Opcat-enheten i två nordiska NPM-möten, varav ett där var Vidare har enheten deltagit i flera europeiska möten och på nationell nivå haft kontakt med ett antal frivilligorganisationer. Under det gångna verksamhetsåret genomfördes 29 inspektioner av platser där frihetsberövade är placerade. Av dessa genomfördes tre av chefsJO tillsammans med en tillsynsavdelning eller på hennes uppdrag av en tillsynsavdelning. Totalt 26 inspektioner genomfördes av Opcat-enheten till- sammans med en ombudsman eller på dennes uppdrag (fem på chefsJO Elisa- beth ansvarsområde, sju på JO ansvarsområde, fem på JO ansvarsområde och nio på JO Per Lennerbrants an- svarsområde). genomfördes ett antal inspektioner med en god geografisk spridning. Av inspektionerna var det sju som var oanmälda, bl.a. inspektionen av den psykiatriska tvångsvården vid i . Flera av inspektionerna var uppföljningar av tidigare inspektioner, bl.a. av LVM-hemmen Gudhemsgården och Hessleby samt arresterna . Både dialogmöten och inspektioner ägde rum inom ramen för de initiativärenden som initierats med anledning av covid-19. På grund av att det T I L L R IK S D A G E N 2 0 2 0 /2 1 :J O1 inte var möjligt att på ett smittsäkert sätt genomföra traditionella inspektioner under den senare delen av verksamhetsåret, var samtliga inspektioner efter mit- ten av mars föranmälda. Ansvariga ombudsmän beslutade om tre initiativärenden efter Opcat-inspektioner. Förutom inspektionerna som skett under det gångna verk- samhetsåret omfattar denna redovisning även några inspektioner som genom- förts tidigare verksamhetsår, men där protokoll beslutats under detta verksam- hetsår. På uppdrag av chefsJO genomfördes inspektioner av anstal- terna och Norra. ingår Kriminalvården i JO ansvarsområde. Hon genomförde en inspektion av häktet samt fyra inspektioner inom ramen för ett initiativ om de åtgärder som Kriminalvården vidtagit med anledning av covid-19. En av inspektionerna utgjordes av en enkätundersökning där 200 intagna i häktena Färingsö och samt anstalterna Beateberg, Färingsö, och gavs möjlighet att svara på ett antal frågor. Vidare genomfördes en inspektion av häktet samt anstalterna Beateberg och där JO:s medarbetare samtalade med anställda genom ljud- och bildöverföring. Ett beslut fattades i initiativärendet och redovisas i denna ämbetsberättelse (dnr O 12-2020). Vid inspektionen av häktet följde JO upp frå- gan om hur Kriminalvården tillgodoser intagnas rätt till gemensamhet och frå- gan om isoleringen av intagna. Vid inspektionen kom det fram uppgifter om att det inte finns tillräckligt med platser på häktets gemensamhetsavdelningar. Vid inledningen av inspektionen fanns det 101 intagna i häktet som hade rätt att vistas i gemensamhet med andra intaga. På häktets gemensamhetsavdelningar fanns bara 83 platser. Efter inspektionen uttalade JO att hon såg allvarligt på att häktet inte kunde tillgodose intagnas rätt till gemensamhet och underströk att JO uttalat att lokalmässiga och praktiska för- utsättningar inte är godtagbara skäl för att inte tillgodose häktades lagstadgade rätt till gemensamhet (se chefsJO beslut i O 7-2018). Hon konstaterade vidare att det står klart att intagna i häktet blir isole- rade. Vidare lyfte hon fram att det är ytterst otillfredsställande att det inte är möjligt att få ett entydigt svar på i vilken omfattning intagna blir isolerade i häktet. De uppgifter om isoleringsbrytande åtgärder som hämtats in både under och efter inspektionen var ofullständiga. JO noterade sär- skilt att häktet vid den nationella mätning av isoleringsbrytande åtgärder som ägde rum inte redovisat uppgifter för runt en tredjedel av samtliga intagna, och vidare att sådana åtgärder för de unga intagna inte lö- pande hade dokumenterats. Dessa brister gjorde att hon ställde sig frågande till hur häktesledningen och personalen kan arbeta systematiskt med att bryta iso- leringen av de intagna. Bristerna i häktets redovisning gör det också svårt för 2 0 2 0 /2 1 :J O1 T I L L R IK S D A G E N Kriminalvården att på central nivå följa upp det lokala arbetet. Med hänsyn till det stora bortfallet av uppgifter från häktet i den nationella mät- ningen av isoleringsbrytande åtgärder , ställde JO sig frågande till i vilken omfattning dessa mätningar kan utgöra en pålitlig grund för myndighetens planering och prioriteringar. Under verksamhetsåret fattade chefsJO ett beslut som rörde placering av intagna i anstalten och tillnyktringscell. Kri- minalvården rapporterade i ärendet att de hade initierat ett byggnadsprojekt, genom vilket anstalten kommer att få två nya avskildhetsplatser och en anslu- tande promenadgård. ChefsJO fann inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder i anledning av vad som redovisades (dnr O 34-2019). Vidare var frågan om rastgårdars utformning föremål för flera återrapporte- ringar. Efter en inspektion av anstalten Saltvik 2018 uppmanades Kriminalvår- den att hitta en lösning som säkerställer de intagnas rätt att från cellerna på avskildhetsavdelningen betrakta sin omgivning och garanteras ett godtagbart ljusinsläpp. Kriminalvården redovisade att verksamhetsområdet begärt medel för att förbättra möjligheterna för de intagna att kunna betrakta omgiv- ningarna från de aktuella rastgårdarna. Det gällde även häktet Saltviks rastgår- dar. Kriminalvården framhöll även att de frågor som aktualiserats i återrappor- teringsärenden var av nationell karaktär och att investeringar kopplade till åt- gärder tidigast kan ske –2022. Syftet är att kunna åstadkomma och finansiera likvärdiga lösningar ur ett nationellt perspektiv. ChefsJO framhöll att JO uttalat att det bör ses som en grundläggande rättighet att intagna i häkten eller anstalter får vistas i celler som möjliggör vistelse i dagsljus som är normalt för årstiden och att de därifrån kan betrakta omgiv- ningarna. På samma sätt förhåller det sig med intagnas möjlighet att betrakta sin omgivning från en rastgård (se bl.a. JO 2016/17 s. 198). Med den bakgrun- den välkomnade hon att Kriminalvården planerar att vidta åtgärder för att för- bättra miljöerna såväl på rastgårdar som i celler (dnr O 20-2019). Även efter en inspektion av häktet 2018 var utformningen av rastgårdarna föremål för en begäran om återrapportering. Där ansåg chefsJO att den redovisning som Kriminalvården presenterade var alltför diffus. Det enda som stod klart var att häkteslokalerna kommer att användas under . Under sådana förhållanden var det enligt chefsJO inte godtagbart att Kriminalvården avstår från att vidta åtgärder för att försöka förbättra rastgårdarna. ChefsJO rekom- menderade Kriminalvården att även inkludera häktet i den nationella översynen av bl.a. rastgårdar som myndigheten aviserat i återrapporteringen om anstalten Saltvik (dnr O 32-2019). Opcat-inspektioner av den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården På uppdrag av chefsJO inspekterades en psykiatrisk klinik, i . Ärendet är ännu inte avslutat. Inom ramen för granskningen av åtgärder med anledning av covid- T I L L R IK S D A G E N 2 0 2 0 /2 1 :J O1 19 inspekterades verkets rättspsykiatriska undersökningsenheter i och genom en enkätundersökning bland intagna. Vidare genomför- des två inspektioner genom samtal med personal, i via telefon och i i undersökningsenhetens lokaler i . Dessa inspektions- ärenden är avslutade. I protokollet efter en inspektion av den rättspsykiatriska region- kliniken i uttalade sig chefsJO bl.a. om de patienter som varit avskilda , s.k. långtidsavskilda. Hon fann bl.a. att pati- enter som var långtidsavskilda var placerade i patientrum som saknade grund- läggande utrustning, och det är enligt hennes mening inte en värdig vårdmiljö. Kliniken uppmanades att se över utrustningen i de båda rummen. En fråga som Opcat-verksamheten följt är utformningen av vårdmiljön och s.k. stimulifattiga miljöer. Vid inspektionen av regionkliniken i upplevdes miljön som avskalad, och chefsJO rekommenderade klini- ken att se över vilka möjligheter som finns för att vårdmiljöerna kan bli mindre stimulifattiga. Vid inspektionen av regionkliniken i kom det även fram att kvinnliga patienter upplevde att personalens förhållningssätt präglades av att miljön är mansdominerad och att de i perioder inte vågade vistas utanför sina patientrum. Av de tio kvinnor som vårdades på kliniken för inspektionen var tre placerade ensamma på en avdelning med i övrigt manliga patienter. ChefsJO rekommenderade klinikledningen att vidta åtgärder i syfte att för- hindra att sådana situationer uppstår på nytt. Vidare förutsatte hon att kliniken även i övrigt vidtog de åtgärder som bedömdes nödvändiga för att fullt ut kunna tillgodose de kvinnliga patienternas behov av gemenskap och trygghet. Även vid den inspektion som på uppdrag av chefsJO ge- nomfördes av region rättspsykiatriska klinik, Helix, granskades bl.a. förhållandena för en långtidsavskild patient. Vid inspektionen uppmärk- sammades att klinikens fyra rum för avskiljande fanns på en observationsenhet. Varje rum var utrustat med sängar som var fastskruvade i golvet mitt i rummen. Sängarna var ständigt försedda med fastspänningsanordningar som patienten måste sova på. Om patienten upplevde sängen som obekväm erbjöds han eller hon i stället att sova på en som placerades direkt på golvet. Patienter fick inta sina måltider sittande antingen i sängen eller på golvet. Efter inspekt- ionen uttalade chefsJO att den beskrivning som kom fram om förhållandena vid avskiljande gjorde att det inställde sig många frågor om den fysiska mil- jön på observationsenheten. Det var enligt chefsJO inte acceptabelt t.ex. att en patients säng ständigt är försedd med bälten för fastspänning, även om en fast- spänning under sådana förhållanden kan ske snabbare och smidigare. Utgångs- punkten för kliniken borde vara att erbjuda en vård som inte innebär en onödig kränkning av den enskilde. ChefsJO uttalade även att klinikens rutin att regel- mässigt hålla nya tvångsintagna patienter avskilda på observationsenheten väcker frågan om förhållandena normalt är sådana att de höga krav som ställs för ett avskiljande är uppfyllda. Därför var hon starkt kritisk till det sätt på vil- ket Helix valt att extensivt utvidga möjligheterna att vid den inledande vården hålla patienter avskilda genom att placera dem på klinikens observationsenhet. Med hänsyn till vad som kommit fram vid inspektionen aviserade chefsJO att 2 0 2 0 /2 1 :J O1 T I L L R IK S D A G E N hon skulle genomföra en uppföljande inspektion av kliniken. Denna inspektion har fått senareläggas med anledning av covid-19. höll chefsJO ett dialogmöte med general- direktören för Inspektionen för vård och omsorg om de frågor som tagits upp i den dialogserie som genomfördes med myndighetens avdelningar . ChefsJO inledde efter det dialogmötet ett initiativärende, i vilket beslut kommer att fattas . I en återrapportering efter en inspektion av sjuk- vårdsområde (SLSO), , psykiatriska akutmottag- ningen och avdelning 1 vid (länsakuten) redovisade SLSO de åtgärder som vidtagits med anledning av uppgifter om Kriminalvårdens sätt att utföra handräckningstransporter. Det gjordes gällande att handräcknings- transporterna dels bidrog till att stigmatisera bl.a. psykisk sjukdom, dels ledde till brister i bemötandet av frihetsberövade personer. SLSO redogjorde för att ett omfattande samverkansarbete hade inletts mellan bl.a. SLSO, Polismyndig- heten och Kriminalvården. En fråga som varit föremål för samverkan mellan myndigheterna var att förbättra kontakten och förståelsen mellan länsakuten och Kriminalvårdens transporttjänst (NTE). Vidare hade utbildningsinsatser genomförts av rättspsykiatrin i Region inom ramen för den intern- utbildning som anställda i Kriminalvårdens transporttjänst genomgår. Enligt chefsJO framstod de vidtagna åtgärderna som ändamålsen- liga. Hon framhöll vikten av att de initiativ som tagits inte blir en engångs- företeelse, utan att det finns en kontinuitet i kontakten mellan berörda aktörer när det gäller bl.a. frågor om utbildningsinsatser. Dessa aktörer har ett gemen- samt ansvar för att handräckningstransporterna utförs så säkert och tryggt som möjligt för patienterna (dnr O 16-2019). Opcat-inspektioner av Statens institutionsstyrelses ungdomshem, LVM-hem och vård enligt LSS Under verksamhetsåret ledde JO en inspektion av LVM- hemmet Gudhemsgården, och Opcat-enheten inspekterade på uppdrag av ho- nom det särskilda ungdomshemmet samt genomförde en uppföljande inspektion av LVM-hemmet Hessleby. JO beslutade att inleda en granskning av vilka åtgärder SiS vidtagit med anledning av covid-19.