frsrdg · H704RR5 · 2020-05-20 00:00:00 — Otydliga prioriteringar ökar risken för rättsosäkerhet och kan leda till att det inte är de bästa projekten som får pengar. Systemet är komplext med ett stort antal involverade aktörer och otydliga ansvarsförhållanden, och i praktiken är många beslut fattade redan innan projektansökningarna når partnerskapen. Förutsättningarna för effektivitet påverkas vidare negativt genom att handläggningstiderna förlängs och av otydliga prioriteringar. Det finns även en bristande transparens i systemet, vilket inverkar negativt på rättssäkerheten, samt omfattande jävsproblematik som partnerskapen har haft svårt att hantera.29 2.3.2Förvaltningen behöver ta tillvara digitaliseringens möjligheter Digitaliseringen påverkar hela samhället, och frågor om digitalisering, automatisering och robotisering kommer att vara centrala för förvaltningen inom överskådlig framtid. Våra iakttagelser inom området berör bland annat frågor om myndigheters juridiska och it-tekniska möjligheter att dela information samt problemen med föråldrade it-system. Bristerna kan orsaka ineffektivitet och säkerhetsproblem. har granskat mörkertal inom bostadstillägget.30 Uppemot 170000 ålderspensionärer och sjuka eller funktionsnedsatta personer med låga inkomster tar inte emot bostadstillägg, trots att de bedöms vara berättigade till det. I genomsnitt handlar det om – pengar som skulle lyfta många över gränsen för låg ekonomisk standard. ser positivt på att och genomför insatser för att utöka graden av automatisering i handläggningen, inte minst för att minska den administrativa arbetsbördan för den försäkrade. Men myndigheterna saknar så kallad direktåtkomst till månatliga inkomstuppgifter från för handläggning av bostadstillägg. Sådan åtkomst skulle kunna 27Återvändandeverksamheten – resultat, kostnader och effektivitet (RiR 2020:7). 28Holdingbolag vid lärosätena – brister i styrning och förvaltning (RiR 2020:4). 29Regionala strukturfondspartnerskapen – en organisationsform med stora utmaningar (RiR 2020:10). 30Mörkertal inom bostadstillägget (RiR 2019:22). 2 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM EFFEKTIVITETSREVISIONEN vara ett sätt att effektivisera och förenkla handläggningen av bostadstillägg, exempelvis genom att tidigt kunna identifiera ändrade inkomstförhållanden I granskningen av konsumentskyddet på det finansiella området iakttog att offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) sätter vissa hinder för ett effektivt informationsutbyte mellan de granskade myndighet- Vidare saknas det ett samarbetsavtal mellan och andra myndigheter som skulle kunna underlätta informationsutbytet genom att tydliggöra respektive myndighets ansvar och formerna för samverkan. revisionen rekommenderade regeringen att överväga framtagande av förslag till förändrade sekretessbestämmelser så att dessa inte utgör ett hinder för in- Granskningen av återvändandeverksamheten visade att arbetet vid de tre myndigheterna, , och Kriminalvården, förutsätter att myndigheterna kan dela information med varandra. tionsöverföringen kan dock hindras av sekretessregler och oförenliga it-system. Information överförs och registreras manuellt inom återvändandeverksam- heten, vilket leder till både överarbete, informationsförluster och rena fel. följa upp ärenden, personer, kostnader eller resultat av verksamheten är syn- nerligen arbetskrävande och i många fall omöjligt.32 I en granskning av myndigheternas it-system framkom att många statliga myndigheter har föråldrade verksamhetskritiska it-system.33 Varken myndig- heterna eller regeringen arbetar effektivt med att komma tillrätta med de pro- Ett exempel framgår av granskningen av den digitaliserade processen för att starta företag som visade att kan bli betydligt bättre på att un- derlätta nyföretagande genom att digitalisera myndighetskontakter.34 Bristerna beror bland annat på föråldrade tekniska lösningar, fragmenterad styrning och Stora delar av den offentliga verksamheten är personalintensiv och kräver särskild kompetens. Det finns en risk att den offentliga sektorn får svårt att klara sina uppdrag om kompetensförsörjningen inte fungerar, inte minst vid kriser. har gjort iakttagelser om ekonomiska förutsättningar och brister i Arbetsförmedlingens matchningsarbete som inverkar negativt på möjligheterna till önskad bemanning och kompetensförsörjning i bland annat kommunerna. Det kommunala utjämningssystemet ska ge alla kommuner likvärdiga ekonomiska förutsättningar, något som är nog så centralt för att kunna rekrytera 31 Konsumentskyddet på det finansiella området – förutsättningar och statlig tillsyn (RiR 2019:32). 32 Återvändandeverksamheten – resultat, kostnader och effektivitet (RiR 2020:7). 33 Föråldrade it-system – hinder för en effektiv digitalisering (RiR 2019:28). 34 Enklare att starta företag – statliga insatser för en digital process (RiR 2019:14). 2 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM EFFEKTIVITETSREVISIONEN och behålla personal med rätt kompetens. Men vår granskning visade att utjämningssystemet inte fullt ut kompenserar för alla kostnadsskillnader mellan kommunerna som beror på olikheter när det gäller befolkningssammansättning eller geografiska förutsättningar – trots att det är en avsikt med systemet.35 Statens insatser via Arbetsförmedlingen ska förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom att effektivt sammanföra arbetssökande med arbetsgivare. använde Arbetsförmedlingen en tredjedel av sitt förvaltningsanslag, , för matchningsarbetet som i rad inte har nått målet om förbättrad matchning.36 Skälen till bristerna är flera. Bland annat säkerställer styrningen inte att alla arbetsförmedlare använder effektiva arbetssätt eller att de gör likvärdiga bedömningar av arbetssökandes behov. Det kan leda till att arbetssökande får olika bra stöd beroende på vilket kontor eller vilken arbetsförmedlare han eller hon vänder sig till. 35Det kommunala utjämningssystemet – behov av mer utjämning och bättre förvaltning (RiR 2019:29). 36Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen (RiR 2019:18). 2019/20:RR5 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION 3 De viktigaste iakttagelserna inom årlig revision De viktigaste iakttagelserna från den årliga revisionen handlar om brister och problem som förekommer inom flera myndigheter och som kan innebära risker för att årsredovisningen inte blir fullständig eller ger en rättvisande bild. avser de viktigaste iakttagelserna beställningsbemyndiganden, avgiftsbelagd verksamhet och de nya reglerna för myndigheters resultatredovisningar. Bland de viktigaste iakttagelserna finns även iakttagelser som avser en enskild myndighet eller övrig organisation. Den årliga revisionen inriktas mot risken för väsentliga fel i årsredovisningarna för de myndigheter och övriga organisationer som granskar. Den årliga revisionen tar hänsyn till de huvudsakliga riskerna om de är relevanta för myndigheten och om de kan leda till risker för väsentliga fel i årsredovisningen. De viktigaste iakttagelserna års revision sorterar in under två av de fyra huvudsakliga riskområdena. har genom den årliga revisionen lämnat revisionsberättelser för 225 myndigheter och övriga organisationer för . Totalt har tio av dessa fått en modifierad revisionsberättelse, vilket innebär att bedömer att det finns väsentliga fel i årsredovisningen. Det är en minskning jämfört med när lämnade 21 modifierade revisionsberättelser. I bilaga 2 finns en förteckning över vilka myndigheter eller övriga organisationer som har fått en revisionsberättelse med ett modifierat uttalande eller med en upplysning. 3.2 De offentliga finanserna 3.2.1Transportstyrelsen brister i sin hantering av trängselskatt och felparkeringsavgifter för utländska fordon Transportstyrelsen ska besluta om trängselskatt för både svenska och utländska fordon, i enlighet med lagen (2004:629) om trängselskatt. En iakttagelse som har gjort är dock att myndigheten endast beslutar om trängselskatt för fordon från och tolv andra länder. har det inneburit att Transportstyrelsen har tagit ut trängselskatt för ungefär hälften av de utländska fordon som är skattskyldiga. Fakturerat belopp för fordon från de tolv länderna uppgår till . Det visar att det handlar om stora belopp där Transportstyrelsen inte har fattat beslut under de år som utlandsregistrerade fordon har omfattats av trängselskatten. Transportstyrelsen ska uppmana den som är skattskyldig att betala en obetald trängselskatt och lämna fordran för indrivning till om betalningen uteblir. Transportstyrelsen lämnar dock inte obetalda 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION trängselskatter för utländska fordon till för indrivning. En annan iakttagelse handlar om felparkeringsavgifter som ska betalas av ägaren till ett fordon, enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift. Lagen gäller både ägare av svenska och utländska fordon. Transportstyrelsen hanterar felparkeringsavgifter åt kommuner. Transportstyrelsen ska skicka betalningsuppmaning för obetalda felparkeringsavgifter, men gör inte det för fordringar som avser utländska fordon trots att det är möjligt. Transportstyrelsen begär inte heller indrivning hos av obetalda felparkeringsavgifter för utländska fordon. Enligt Transportstyrelsens beräkningar uppgår obetalda felparkeringsavgifter som är utfärdade till . bedömer att Transportstyrelsen inte uppfyller kraven i gällande lagstiftning när de inte beslutar om trängselskatt för alla fordon och inte heller begär indrivning av obetalda fordringar för trängselskatt och felparkeringsavgifter. Konsekvensen blir att statens budget och kommuner inte tillförs alla de inkomster som de borde. uppskattar att beloppen uppgår till mer än enbart . 3.3 Styrning, uppföljning och rapportering 3.3.1 Förändrade regler för myndigheternas resultatredovisning finns det nya regler i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag som anger vad myndigheternas resultatredovisningar ska innehålla. har resultatredovisningen till stor del fokuserat på myndigheternas prestationer. ska den fokusera på mål och uppgifter som myndigheterna har. Enligt () beskrivningar ska resultatredovisningen utgöra ett underlag för regeringens bedömning av myndigheternas resultat och av hur de har genomfört verksamheten. I resultatredovisningen ska myndigheterna analysera och bedöma resultatet och utvecklingen av sin verksamhet i förhållande till de uppgifter som finns i myndighetens instruktion samt de mål och krav som regeringen har angett i regleringsbrev eller andra regeringsbeslut. Resultatredovisningen ska vara ett underlag för att kunna bedöma yttre och inre effektivitet. konstaterar att förändringen ger myndigheterna mer frihet att redovisa uppnådda resultat. Det är en positiv utveckling, men iakttagelserna visar att det har funnits en skiftande förmåga hos myndigheterna att anpassa sig till de nya reglerna. har till exempel noterat att myndigheternas användning av resultatindikatorer för att underbygga redovisade resultat och påvisa uppnådda mål kommer att kräva ytterligare utveckling och anpassning hos myndigheterna. Att ta fram resultatindikatorer och redovisa enligt dessa är ett krav som framgår av ESV:s föreskrifter till förordningen. 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION En annan iakttagelse gjort handlar om att det är tveksamt om förändringarna leder till regeringens önskade resultat i samtliga fall. gäller till exempel redovisningen av antal ärenden och styckkostnader för handläggning av dessa, som myndigheterna ska lämna för ärendeslag som om- fattar ett stort antal ärenden. Det finns ingen vägledning till myndigheterna vad regeringen avser med ett stort antal ärenden. Av ESV:s föreskrifter till förordningen framgår att det är myndigheterna själva som ska bedöma vad som är ett stort antal ärenden. Enligt uppfattning finns det därför en risk att regeringen inte får den ärenderedovisning som den avsåg att få när förordningen ändrades. När uttalar sig om resultatredovisningen gör den det med en låg grad av säkerhet. Det innebär att granskning inte har till syfte att bedöma om all redovisad information är korrekt. Syftet är i stället att bedöma att den stöder en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. revisionen 2019 har sett att myndigheternas anpassning till de nya reglerna kommer att ta tid. Det har påverkat bedömningen av de brister och förbättringsmöjligheter har sett. anser dock att det finns behov av förtydliganden i föreskrif- terna till förordningen. Det gäller främst redovisning av ärenden, för att säker- ställa att regeringen får den information den behöver för att kunna bedöma 3.3.2 Avgiftsbelagd verksamhet – konsekvenser av nuvarande regelverk Många myndigheter finansierar delar av sin verksamhet med avgifter. ESV definierar en avgift som en ersättning som helt eller delvis ska täcka statens kostnader för en direkt motprestation. Regler för avgifter finns bland annat i avgiftsförordningen (1992:191). anser att det finns skrivningar i nuvarande lydelse i avgiftsförordningen som innebär en risk för att det uppstår över- eller underskott i avgiftsbelagd verksamhet. En myndighets rätt att ta ut avgifter ska normalt regleras i en förordning. I ett regleringsbrev eller en instruktion kan regeringen ange ekonomiska mål för den avgiftsbelagda verksamheten, till exempel genom att besluta att full kostnadstäckning ska gälla. Full kostnadstäckning innebär att avgifterna ska beräknas så att de täcker verksamhetens samtliga kostnader. Regeringen kan också bestämma avgifternas storlek i en förordning. I 5 § avgiftsförordningen framgår att grundregeln är att myndigheterna ska beräkna avgifter baserat på full kostnadstäckning om inte regeringen har föreskrivit något annat. Om regeringen bestämmer avgifternas storlek i en förordning, och det inte finns ett ekonomiskt mål för verksamheten om full kostnadstäckning i myndighetens instruktion eller regleringsbrev, saknas det krav på att den avgiftsbelagda verksamheten ska bedrivas med full kostnadstäckning. ser risker med skrivningen i avgiftsförordningen eftersom den kan ge upphov till över- eller underskott i avgiftsbelagd verksamhet. 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION konstaterar att det finns flera myndigheter som har stora ackumulerade över- eller underskott i avgiftsbelagda verksamheter där regeringen har bestämt avgiftens storlek. 3.3.3 Avgiftsbelagd verksamhet – väsentliga underskott har ett väsentligt ackumulerat underskott i den avgiftsbelagda verksamheten Digitaliseringstjänster trots att det ekonomiska målet är full kostnadstäckning. Åtgärderna som har vidtagit för att vända underskottet har inte varit tillräckliga, och bedömer att det är osannolikt att full kostnadstäckning kan uppnås inom några års sikt. bedömer att har överskridit sin befogenhet och har därför lämnat ett uttalande med reservation i revisionsberättelsen, se vidare i bilaga 2. 3.3.4Beställningsbemyndiganden – brister i styrning, redovisning och uppföljning En myndighet behöver ett beställningsbemyndigande för att kunna ingå bindande åtaganden som tar framtida anslagsmedel i anspråk, enligt anslagsförordningen (2011:223). Regeringen ger myndigheterna sådana bemyndiganden genom regleringsbreven. Myndigheterna ska redovisa vilka åtaganden de har ingått med stöd i bemyndigandet i den så kallade bemyndiganderedovisningen i årsredovisningen. Bemyndiganderedovisningen omfattas av samma krav på intern styrning och kontroll som vanliga redovisningstransaktioner, och myndigheten ska föra löpande noteringar om de åtaganden och infrianden som myndigheten gör med stöd av ett beställningsbemyndigande. har tidigare påtalat att myndigheterna bör stärka den interna styrningen och kontrollen av beställningsbemyndiganden. Iakttagelser i årets revision tyder på att det fortfarande finns ett behov att stärka kontrollen hos flera myndigheter. har lämnat tre modifierade revisionsberättelser till följd av att myndigheter har överskridit sina bemyndiganderamar, se bilaga 2. För en fjärde myndighet, , upptäcktes väsentliga fel i bemyndiganderedovisningen när granskade ett utkast till årsredovisningen. Myndigheten hann rätta felen innan den beslutade om årsredovisningen, men konstaterar att det finns åtgärder som måste vidta för att stärka den interna styrningen och kontrollen. En annan typ av iakttagelse som har gjort är kopplad till hur regeringen styr bemyndiganderamens fördelning mellan år i regleringsbreven. Om regeringen skriver att fördelningen mellan åren är indikativ behöver myndigheten inte följa fördelningen . Det räcker i stället med att förhålla sig till total ram och slutår. Om en sådan skrivning inte finns ska dock myndigheten även följa bemyndiganderamens fördelning mellan olika år. Flera myndigheter som har haft en skrivning om indikativ fördelning saknade 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION en sådan bestämmelse i regleringsbrevet . själva upptäckt att styrningen var förändrad. De ansvariga departementen har meddelat att det var ett misstag att skrivningarna försvann. tyda på att det finns brister i kvalitetssäkringsarbetet av regleringsbreven hos Ytterligare en iakttagelse handlar om att det är otydligt om en myndighet behöver ett beställningsbemyndigande eller inte. Det gäller när Brottsoffer- myndigheten betalar ut brottsskadeersättning i form av livränta, det vill säga utbetalning av ersättning till skadelidande livet ut. Det som talar mot att myn- digheten behöver ett beställningsbemyndigande för åtagandena är att den i sin instruktion, brottsskadelagen (2014:322) och brottsskadeförordningen (2014:327), har fått ett bemyndigande att betala ut livränta. förhållanden som talar för att det behövs ett bemyndigande. normeringen för brottsskadeersättning inte lika tydlig som exempelvis bestäm- melserna om barnbidrag som betalas ut enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och där det inte krävs något bemyndigande. att bestämmelserna om bemyndiganden för att betala ut bidrag eller andra åtaganden som regleras i lag behöver förtydligas, till exempel i budgetlag och anslagsförordning. Slutligen har iakttagit att det fortfarande inte finns tydliga regler för hanteringen av åtaganden inom multilaterala skuldavskriv- Sida redovisar dessa åtaganden i sin årsredovisning på uppdrag De är långa och delas in i bindande och icke bindande åtagan- och de internationella organisationerna anpassar sina över- enskomna betalplaner med jämna mellanrum så att den bindande delen av åta- gandet alltid ryms inom beställningsbemyndigandet för det aktuella anslaget. Det är anslagsförordningen som reglerar hur en myndighet genom beslut får binda upp anslag och hur framtida åtaganden ska redovisas i årsredovisningen. Det saknas regler för hur överenskommelser mellan svenska staten och inter- nationella organisationer ska redovisas. Det medför att det blir svårt att till- lämpa gällande regelverk för de åtaganden som skuldavskrivningsinitiativet innebär och som regeringen beslutar om. 3.3.5 Allmänna arvsfonden – förordning och redovisningslagstiftning stämmer inte överens har lämnat en modifierad revisionsberättelse för Allmänna arvsfondens årsredovisning 2019 genom ett uttalande med reservation, se vidare i bilaga 2. Allmänna arvsfonden fick en modifierad revisionsberättelse även 2018 men då var den i form av en avvikande mening, vilket är en allvarligare form av modifiering. Då fanns det fler och mer omfattande fel i årsredovisningen än vad det finns 2019. De fel som är omhändertagna 2019 handlar bland annat om obligatoriska delar i årsredovisningen som inte fanns med 2018. De problem som kvarstår handlar om hur Allmänna arvsfonden redovisar sina intäkter. 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION enligt kontant princip, vilket medför att väsentliga belopp som hör till 2019 kommer att redovisas med en eftersläpning. Kammarkollegiet ansvarar för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och ska lämna en redovisning till regeringen för sin förvaltning, enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Redovisningen ska upprättas i enlighet med reglerna i årsredovisningslagen (1995:1554), enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden. Förordningen anger dock att en del information – såsom kassaflödesanalys och förvaltningsberättelse – inte behöver ingå i redovisningen. Att upprätta en kassaflödesanalys och förvaltningsberättelse är dock krav i årsredovisningslagen, och det går inte att upprätta en årsredovisning som följer årsredovisningslagen utan att dessa delar är med. Be- stämmelserna i förordningen och i årsredovisningslagen överensstämmer alltså inte fullt ut. För att kunna uppfylla kraven har Kammarkollegiet upprättat kassaflödesanalys och förvaltningsberättelse 2019. Dessutom har Kammarkollegiet ändrat ett antal redovisningsprinciper för att uppfylla regler i det så kallade . Allmänna arvsfondens storlek innebär att den ska följa K3-re- gelverket när den upprättar årsredovisningen enligt årsredovisningslagen. anser att Kammarkollegiet har gjort stora insatser för att uppfylla kraven på Allmänna arvsfondens redovisning, men det återstår att anpassa intäktsredovisningen till . Allmänna arvsfonden redovisar intäkter från influtna arvsmedel vid inbetalningstillfället. Influtna arvsmedel är att likställa med intäkter av gåvor och ska redovisas som intäkt till verkligt värde när de tas emot. Intäkterna borde därmed redovisas vid bouppteckningstillfället. Att redovisa intäkten först vid inbetalningstillfället innebär en eftersläpning i intäktsredovisningen. 3.3.6Reglerna för redovisning av finansieringsinstrument bör ses över Precis som bedömer att det finns behov av att se över vilka redovisningsprinciper myndigheter ska tillämpa när de betalar ut medel till organisationer som bygger upp så kallade finansieringsinstrument. Utbetalningarna har karaktären av både lämnade bidrag och kapitalplaceringar. Det är därför inte tydligt hur de ska redovisas i myndigheternas årsredovisningar eller i årsredovisningen för staten. Det är framför allt som gör dessa utbetalningar, bland annat till det statliga bolaget och till Europeiska investeringsfonden. Organisationerna som får medlen använder dem för att bygga upp fonder vars syfte är att tillhandahålla riskvilligt kapital till låntagare i form av små och medelstora företag som inte kan få sådant kapital från traditionella källor, som exempelvis banker. Medlen kommer från anslag och avser såväl nationell finansiering som EU-finansiering. Den utbetalande myndigheten redovisar utbetalningen som ett lämnat bidrag. Det är den utbetalande myndigheten som har rätt att besluta om hur 3 DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA INOM ÅRLIG REVISION medel som återbetalas från låntagarna ska användas, och därför redovisar den mottagande organisationen en skuld till myndigheten på det utbetalda belop- Myndigheten redovisar dock ingen fordran på organisationen i sin balans- Konsekvensen av hanteringen blir att anslag betraktas som utbetalda bidrag i årsredovisningarna för enskilda myndigheter och för staten, som det finns statliga organisationer som redovisar motsvarande belopp som en skuld till en statlig myndighet. Det är problematiskt ur redovisningssynpunkt, och anser därför att det är viktigt att redovisningsprinciperna utreds så att finansieringsinstrumenten redovisas på ett enhetligt och transpa- rent sätt hos både givare och mottagare. PUBLICERADE GRANSKNINGAR INOM EFFEKTIVITETSREVISIONEN BILAGA 1 Publicerade granskningar inom effektivitetsrevisionen Sedan Riksrevisorernas årliga rapport har följande granskningsrapporter publicerats. Diskrimineringslagens krav på lönekartläggning – ett trubbigt verktyg för att minska löneskillnader mellan könen (RiR 2019:16) Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen (2019:18) Stöd till start av näringsverksamhet – långsiktiga effekter och Arbetsförmedlingens arbetssätt (RiR 2019:27) Effektiviteten i förmedlingsverksamheten – förmedlarnas attityder och arbetssätt har betydelse (RiR 2020:5) Stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande (RiR 2019:20)