frsrdg · H704RR1 · 2020-02-14 00:00:00 — kompletterar marknadsföringen med ökad aktivitet i sociala medier som LinkedIn. såg vi över introduktionsutbildningen för att öka fokus på statstjänstemannarollen och understryka betydelsen av god offentlighetsstruktur. Myndighetens satsning på värdegrundsarbete i projektform avslutas och övergår till att integreras i den löpande verksamheten . 25Medelantal anställda redovisas exklusive riksrevisorer, inklusive tjänstlediga och skiljer sig därför mot medelantal anställda som redovisas i tabellen Sammanställning över väsentliga uppgifter, under avsnittet Finansiell redovisning. 26För 2019 och 2018 beräknas personalomsättning enligt definition: (antal nyanställda samt antal som slutat dividerat med 2) dividerat med medelantal anställda. har fortsatt sin satsning på modellen Utvecklande ledarskap. kompletterades den med moduler om statlig arbetsgivarpolitik samt om att vara och agera i rollen som arbetsgivarföreträdare. De övriga modulerna omfattar kommunikativt ledarskap, förändringsledning och teamutveckling, vilka planeras att genomföras . Ett stående basutbud av ledarutveckling är individuell chefscoachning och gemensamma chefsforum. gavs 15 olika kurser inom effektivitetsrevisionen, 5 i extern regi och 10 i intern regi. Fokus i kursverksamheten har varit på kompetensutveckling inom revisionsmetodik och statlig styrning. hölls flera kurser inom femåriga utbildningsprogram för den årliga revisionen. Programmet syftar till att ge medarbetarna tillräckliga teoretiska kunskaper för revision av statlig verksamhet. Ett särskilt fokus har varit på kurser i it-revision och revisionsmetodik. Antalet behöriga kandidater för revisorsprovet som anordnas i samarbete med var lågt och provet arrangerades därför inte. Alla medarbetare som deltar i internationellt utvecklingssamarbete har genomfört en onlineutbildning i säkerhet. Utöver detta har ett antal medarbetare deltagit i en mer omfattande säkerhetsutbildning i regi av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. I samverkan med de fackliga organisationerna har genomfört en arbetsmiljökonsekvensanalys för att identifiera risker för ohälsa och olycksfall i samband med införandet av ett aktivitetsbaserat arbetssätt i de nya lokalerna i . Analysen innehåller även förslag till åtgärder för att minimera riskerna. genomförde två enkätundersökningar som avser vår arbetsmiljö. Resultatet tyder på en stabil nivå jämförbar med föregående år (3,8 respektive 3,7 på en femgradig skala). Två av tre medarbetare uppger att de totalt sett är nöjda med sin arbetssituation. Utveckling och kvalitet är det område som medarbetarna är mest nöjda med, och den största förbättringspotentialen finns inom området Arbetssituation. av medarbetarna upplever att det finns tid för återhämtning och att de kan påverka sin arbetssituation. 2019/20:RR1 RESULTATREDOVISNING Sjukfrånvaron sjönk för både män och kvinnor när det gäller den yngre ålderskategorin samt för kategorin eller äldre. Kvinnor i kategorin dominerar dock fortfarande sjukfrånvaron. De långtidssjukas andel av den totala sjukfrånvaron har ökat något . Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar var sjukfrånvaron i staten 2018.27 Ar- betsgivarverkets tidsanvändningsstatistik28 visar en sjukfrånvaro på . Tabell 26 Sjukfrånvaro i procent av total ordinarie arbetstid Anställda 30–49 år Av total sjukfrånvaro avser: Andelen långtidssjuka () Långtidssjukas frånvaro i procent av total ordinarie arbetstid 27Sjukfrånvaro 1990–2018 enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar. iprocent av den tid som de anställda skulle ha arbetat under mätveckan om de inte varit sjuka. 28Tidsanvändningsstatistik 2018, . av tillgänglig arbetstid. Sammanställning över väsentliga uppgifter Avgiftsintäkter som inte disponeras anslagsdirektiv*** Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 *Avser beräknade avgiftsintäkter för uppdragsverksamhet. **Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamheten uppgick till 226 tkr (261 tkr). ***Avser beräknade avgiftsintäkter för offentligrättslig verksamhet (Årlig revision). Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Medel som tillförts statens budget från upp- Medel som erhållits från statens budget för 2019/20:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggnings- Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Kortfristiga fordringar hos andra myndigheter Avsättningar för pensioner och liknande Kortfristiga skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER 2019/20:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Redovisning mot anslag (tkr) Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Beviljad anslagskredit för anslag 1:15 uppgår till 9 981 tkr och för anslag 1:5 till 1 500 tkr. Redovisning mot inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision redovisning följer god redovisningssed och lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter, förkortad BEA-lagen. Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Undantag från kostnadsmässig anslagsredovisning tillämpas utgiftsmässig anslagsavräkning vid avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension i enlighet med riksdagsskrivelse 2013/14:298. Vid avräkning mot anslaget på utgiftsmässig grund uppstår en periodiseringseffekt som påverkar årets kapitalförändring. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut en avgift för den årliga revisionen. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en timtaxa som följer av lönenivån för dem som granskar. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande vidarefaktureras separat. Kostnader för inrikes resor hanteras som en indirekt kostnad för revisionsobjektet trots att det är en direkt kostnad för . Anledningen är att ett enskilt revisionsobjekt inte ska påverkas av personalsammansättningen inom den årliga revisionens team, det vill säga revisionsobjekten ska belastas med likvärdiga resekostnader oavsett var i landet de är lokaliserade. har valt att redovisa nettokostnader i tabellerna om inget annat anges. Nettokostnad är verksamhetens kostnader minus intäkter. Intäkter från anslag och intäkter från den årliga revisionen som redovisas mot inkomsttitel ingår däremot inte i verksamhetens nettokostnader. Utbetalningar av bidrag som finansieras med anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisas som transferering i resultaträkningen. Transfereringen särredovisas i tabell 19 när det gäller kostnader för det internationella utvecklingssamarbetet. gemensamma kostnader fördelas i redovisningen mellan de fyra verksamhetsgrenarna. har två typer av gemensamma kostnader, myndighetsgemensamma och verksamhetsgemensamma kostnader. Myndighetsgemensamma kostnader avser myndighetsövergripande kostnader, såsom kostnader för myndighetens ledning och lokaler, eller kostnader för flera verksamhetsgrenar. De administrativa kostnader som uppkommer inom myndigheten är myndighetsgemensamma kostnader, vilka fördelas mellan de fyra verksamhetsgrenarna. Verksamhetsgemensamma kostnader är kostnader som uppkommer för att stödja en specifik verksamhetsgren och belastar endast den verksamhetsgrenen. Fördelningen av myndighetsgemensamma kostnader mellan verksamhetsgrenarna beräknas utifrån redovisad tid inom respektive verksamhetsgren. För att få en enkel och tydlig fördelning klassificeras alla gemensamma kostnader med hjälp av fördelningsnycklar. Fördelningsnycklarna viktar gemensamma kostnader mellan en eller flera verksamhetsgrenar utifrån verksamhetsinnehållet med hänsyn till kostnadens nytta för den enskilda verksamhetsgrenen. På det sättet möjliggör modellen en spårbarhet på verifikationsnivå och modellen är transparent när det gäller vilka kostnader som belastar de olika verksamhetsgrenarna och anslagen. De gemensamma kostnader som belastar biståndsanslaget avser kostnader som får rapporteras som bistånd i enlighet med biståndskommittés (DAC) direktiv för internationellt utvecklingssamarbete (Official Development Assistance, ). Fördelningsnycklar för myndighetsgemensamma kostnader: •Kostnader som belastar samtliga verksamhetsgrenar (avser både förvaltningsanslaget och biståndsanslaget) •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar, exklusive avgiftsfinansierade slutprestationer (avser både förvaltningsanslaget och biståndsanslaget) •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar, exklusive internationellt utvecklingssamarbete och avgiftsfinansierade slutprestationer (avser förvaltningsanslaget) •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar exklusive internationellt utvecklingssamarbete och avgiftsbelagd verksamhet (avser förvaltningsanslaget). Fördelningen av myndighetsgemensamma kostnader sker för att löpande ge en korrekt fördelning mellan anslagen. Slutlig fördelning sker i samband med årsbokslutet. Fördelning av myndighetens gemensamma kostnader (tkr) Andel av myndighetens nettokost- Andel av myndighetens gemen- Av de gemensamma kostnaderna 2019 belastade anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, vilket är en ökning med jämfört med . uppgår det internationella utvecklingssamarbetets gemensamma kostnader till av verksamhetsgrenens totala kostnader och av myndighetens totala gemensamma kostnader. Tillgångar med en bedömd ekonomisk livslängd om och ett anskaffningsvärde på redovisas som anläggningstillgångar. Förbättringsutgifter på annans fastighet aktiveras om anskaffningsvärdet för ny-, till- och ombyggnader uppgår till . Balanserade utgifter för utveckling aktiveras om anskaffningsvärdet uppgår till . I anläggningstillgångarna ingår ett konstverk som fick från 2008. Anläggningstillgångarna skrivs av linjärt över tillgångarnas bedömda ekonomiska livslängd. • balanserade utgifter för utveckling 3–5 år • rättigheter och andra immateriella tillgångar 3–5 år förbättringsutgifter på annans fastighet 3–6 år maskiner, inventarier, installationer m.m. 3–7 år Fordringarna har tagits upp till de belopp med vilka de beräknas inflyta. Skulderna har tagits upp till nominellt belopp. Fordringar och skulder i utländsk valuta har tagits upp till balansdagens kurs. Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår att alla myndigheter ska tillämpa en så kallad brytdag när den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Brytdagen för inföll . Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner som bland annat innefattar periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter vars belopp överstiger . har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension och chefspension. Avsättningar har även gjorts för lokala omställningsmedel enligt lokalt avtal mellan och personalorganisationerna. bokförs effekten av den försäkringstekniska omvärderingen av chefspensioner direkt mot myndighetskapital i enlighet med föreskrifter och allmänna råd till 4 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter enligt 6 kap. 2 § BEA-lagen Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar Kostnaderna som är hänförliga till uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 8 – Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. 1)Avser ränteintäkter på lån i med anledning av det rådande ränteläget med negativ räntesats. Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pen- sionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arvode till råd och ej anställd personal exklusive ar- betsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arbetsgivaravgifter, pensionspremier, andra avgifter enligt lag och avtal samt övriga personalkostnader Kostnaderna för personal har ökat med 7 329 tkr jämfört med . Skillnaden mellan åren beror i huvudsak på ökade lönekostnader med 3 267 tkr och ökade premiekostnader för avtalsförsäkringar med 5 168 tkr samt minskade övriga personalkostnader med 1 215 tkr. Övriga driftkostnader har minskat med 7 561 tkr jämfört med . Skillnaden mellan åren beror i huvudsak dels på minskade kostnader för köp av tjänster inklusive konsulter med cirka 5 700 tkr, dels på minskade kostnader för korttidsinvesteringar avseende arbetsplatsrelaterad it-utrustning med cirka 2 600 tkr. 1)Avser behållningen på räntekontot i med anledning av det rådande ränteläget med negativ räntesats. Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Intäkter av avgifter för årlig revi- sion enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig Kostnaderna som är hänförliga till uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 7 – Avgiftsområde Årlig revision. Projekt inom det internationella utvecklingssamar- – Avgiftsbelagd årlig revision Kapitalförändringen avseende den avgiftsfinansierade verksamheten visar dels ett överskott i den internationella uppdragsverksamheten, dels ett underskott för avgiftsbelagd årlig revision. Underskottet avser nyttjande av tidigare balanserad kapitalförändring avseende avgiftsbelagd årlig revision för delfinansiering av en översyn av grundutbildningen för årlig revision (se även not 16 – Myndighetskapital). Kapitalförändringen avseende den anslagsfinansierade verksamheten utgörs av en periodiseringsdifferens mellan de kostnader som redovisar och de utgifter som avräknats statsbudgeten. Periodiseringsdifferensen avser årets förändring (exklusive effekten av den försäkringstekniska omvärderingen) av avsättning till tidigare riksrevisorers chefspensioner som redovisas utgiftsmässigt enligt riksdagsskrivelse 2013/14:298. Effekten av den försäkringstekniska omvärderingen redovisas direkt mot myndighetskapital. Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggnings- Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Upplupna intäkter årlig revision Summa övriga upplupna intäkter Uppbördsmedel som betalats till Anslag i räntebärande flöde Anslagsmedel som tillförts räntekonto Fordringar/skulder avseende anslag i räntebärande Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto Inbetalningar i icke räntebärande flöde Utbetalningar i icke räntebärande flöde Betalningar hänförbara till anslag och inkomst- Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto 1)Avser konst som överfördes från . 2)Avser korrigering av differens mellan balanserad kapitalförändring avgiftsfinansierad verksamhet och balanserad kapitalförändring anslagsfinansierad verksamhet . 3)I årets kapitalförändring ingår ett belopp om –134 tkr avseende underskott för avgiftsbelagd årlig revision. Underskottet avser nyttjande av tidigare balanserad kapitalförändring avseende avgiftsbelagd årlig revision för delfinansiering av en översyn av grundutbildningen för årlig revision. Efter reglering 2020 mellan kapitalförändring enligt resultaträkningen och balanserad kapitalförändring avgiftsfinansierad verksamhet återstår 0 tkr avseende balanserad kapitalförändring för avgiftsbelagd årlig revision (se även not 8 – Årets kapitalförändring). Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser utgående avsättning för pensioner ingår pensionskostnader för tidigare riksrevisorers chefspension med 0 tkr (246 tkr). Avsättningen redovisas utgiftsmässigt, det vill säga avräknas mot anslag vid utbetalning. Avsättning har gjorts enligt god redovisningssed utifrån kända framtida utbetalningar per för hela perioden tills riksrevisorerna uppnår ålderspensionsåldern . avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension kan högst uppgå till 2 089 tkr (3 808 tkr) om den nuvarande anställningen hos annan arbetsgivare upphör. Av- sättningen omprövas vid ändrade förhållanden och i samband med årsbokslut. 308 tkr av årets pensioner bedöms regleras , varav 0 tkr som avser tidigare riksrevisorers chefspension kommer att belasta anslaget. Utgående avsättning 1) Utgående avsättning 2) 1)Varav 300 tkr beräknas regleras . 2)Varav 753 tkr beräknas regleras . Semester- och löneskuld inklusive avgifter Uppgifter om ledande befattningshavare ska uppge vilka uppdrag dessa personer haft som styrelse- eller rådsledamöter i andra statliga myndigheter och uppdrag som styrelseledamöter i aktiebolag (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår inte i sammanställningen). Myndigheten ska även redovisa de skattepliktiga ersättningar och andra förmåner som betalades ut till dessa personer under räkenskapsåret, samt de framtida åtaganden som har avtalats för var och en. ersattes parlamentariska råd av råd för . Nedan redovisas därför uppgifter för båda råden. Uppgifter om andra uppdrag för ledande befattningshavare Uppgifter om andra uppdrag för ledamöter och suppleanter i råd för () Ledamot av styrelsen för Ju- Ledamot av styrelsen för Norrlandsfon- Vice ordförande för i (till ) Ledamot i insynsrådet för Myndigheten för delaktighet Ledamot i Ledamot i BRF Björnrike Fjällviste (från 2019-11-21) Ersättare i UPPGIFTER OM LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE Ledamot i insynsrådet för Inspektionen för vård och omsorg () Ledamot i den parlamentariska referens- gruppen för ”framtidens socialtjänst” Ledamot i polisens nationella insynsråd Ledamot i Tryckfrihet i Tryck- Ledamot i Datainspektionens insynsråd Ledamot i insynsrådet för Uppgifter om andra uppdrag för ledamöter i parlamentariska råd (), utöver de ledamöter som även ingår i råd för . Ledamot i insynsrådet för Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) Ledamot i insynsrådet för i 2019/20:RR1 UPPGIFTER OM LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE Ersättningar och förmåner som betalades ut (kronor) LEDAMÖTER OCH SUPPLEANTER I RÅD FÖR LEDAMÖTER I PARLAMENTARISKA RÅD, UTÖVER DE LEDAMÖTER SOM ÄVEN INGÅTT I RÅD FÖR Publicerade granskningsrapporter per utskott och inriktning29 Diskrimineringslagens krav på lönekartläggning – ett trub- bigt verktyg för att minska löneskillnader mellan könen (RiR 2019:16) (3E: måluppfyllelse) Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskaps- bas och brister i styrningen (RiR 2019:18) (3E: måluppfyllelse, resursutnyttjande) Stöd till start av näringsverksamhet – långsiktiga effekter och Arbetsförmedlingens arbetssätt (RiR 2019:27) (3E: hushållning, måluppfyllelse) Stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande (RiR 2019:20) (3E: måluppfyllelse samt resursutnyttjande) Stöd till renovering och energieffektivisering – en riktad satsning till vissa bostadsområden (RiR 2019:25) (3E: måluppfyllelse, resursutnyttjande) Att planera för framtiden – statens arbete med scenarier inom miljö-, energi-, trafik- och bostadspolitiken (RiR 2019:4). Berör flera utskott. (3E: hushållning, resursutnyttjande) Köp på saklig grund – myndigheters skydd mot förtroen- deskadliga närståendetransaktioner (RiR 2019:8) (3E: hushållning) Enklare att starta företag – statliga insatser för en digital process (RiR 2019:14) (3E: måluppfyllelse) Föråldrade it-system i staten – hinder för en effektiv digi- talisering (RiR 2019:28) (3E: resursutnyttjande) Det kommunala utjämningssystemet – behov av mer ut- jämning och bättre förvaltning (RiR 2019:29) (3E: måluppfyllelse) Konsumentskyddet på det finansiella området – förutsätt- ningar och statlig tillsyn (RiR 2019:32) (3E: måluppfyllelse, resursutnyttjande) 29Granskningens inriktning (3E) som effektivitetsrevisionen huvudsakligen ska utgå från enligt lagen om statlig revision: hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse (en granskning kan innehålla flera inriktningar). BILAGA PUBLICERADE GRANSKNINGSRAPPORTER 2019 PER UTSKOTT OCH INRIKTNING Nationalräkenskaperna – en stabilare grund för finanspoli- tiken (RiR 2019:34) (3E: måluppfyllelse) Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket (RiR 2019:38) (3E: måluppfyllelse) Om det värsta skulle hända – statens arbete för att för- hindra och hantera kärntekniska olyckor (RiR 2019:30) (3E: måluppfyllelse) Myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet – brister i styrning och uppföljning (RiR 2019:11) (3E: måluppfyllelse) Styrningen av rättskedjan (RiR 2019:15) (3E: resursutnyttjande) Vanans makt – regeringens styrning av länsstyrelserna (RiR 2019:2) (3E: resursutnyttjande) Valförfarandet – valhemlighet, träffsäkerhet och godtagbar tid (RiR 2019:35) (3E: måluppfyllelse, resursutnyttjande) Bevara samlingarna – säkerhetsarbetet i de statliga central- museernas samlingsförvaltning (RiR 2019:5) (3E: måluppfyllelse) Konsten att styra – regeringens styrning av kulturområdets institutioner (RiR 2019:10) (3E: måluppfyllelse) Fri entré till statliga museer (RiR 2019:39) (3E: måluppfyllelse) Klimatklivet – stöd till lokala klimatinvesteringar (RiR (3E: hushållning, måluppfyllelse, resursutnyttjande) Regionala exportcentrum – en del av exportstra- tegi (RiR 2019:3) (3E: hushållning, måluppfyllelse, resursutnyttjande) Jämställdhet i låneverksamhet – otydlig styrning och återrapportering (RiR 2019:7) (3E: måluppfyllelse, resursutnyttjande) tillsyn – förutsättningar för effektivt resursutnyttjande (RiR 2019:26) (3E: resursutnyttjande) (RiR 2019:36) (3E: måluppfyllelse, resursutnyttjande) kontroll – en träffsäker verksamhet? (3E: hushållning, resursutnyttjande) PUBLICERADE GRANSKNINGSRAPPORTER 2019 PER UTSKOTT OCH INRIKTNING BILAGA Trångboddhet – konsekvenser för hälsa och skolresultat (RiR 2019:9) (3E: hushållning, resursutnyttjande) Jämställd sjukfrånvaro – bedöms män och kvinnor likvär- digt i sjukskrivningsprocessen? (RiR 2019:19) (3E: måluppfyllelse, resursutnyttjande) Mörkertalet inom bostadstillägget (RiR 2019:22) (3E: måluppfyllelse) Ej verkställda beslut – rapporteringsskyldighet och sär- skild avgift i SoL och LSS (RiR 2019:23) (3E: resursutnyttjande) Inspektionen för vård och omsorg – en tillsynsverksamhet med förhinder (RiR 2019:33) (3E: måluppfyllelse, resursutnyttjande) Drift och underhåll av statliga vägar – betydligt dyrare än avtalat (RiR 2019:24) (3E: hushållning) Att tänka efter före – statens planering av höghastighets- järnväg (RiR 2019:31) (3E: måluppfyllelse, resursutnyttjande) Skolinspektionens uppföljning av brister i skolor – ett vik- tigt arbete som kan förbättras (RiR 2019:6) (3E: måluppfyllelse, resursutnyttjande) Grundsärskolans kunskapsuppdrag – styrning, stöd och uppföljning (RiR 2019:13) (3E: måluppfyllelse) Resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse (RiR 2019:21) (3E: resursutnyttjande) Undantag från skolplikten (RiR 2019:37) (3E: måluppfyllelse) Sidas humanitära bistånd och långsiktiga utvecklingssam- arbete – förutsättningar för samverkan (RiR 2019:17) (3E: resursutnyttjande) Tryck: Riksdagstryckeriet, 2020