frsrdg · H704RB1 · 2020-02-17 00:00:00 — Fördelningsmodellen utgår från uppställningen i resultat- och balansräkningen, där resultat uppgår till (3 522) och tillgångar och skulder till (934 514) per . RESULTATRÄKNING OCH BALANSRÄKNING FÖRDELADE PÅ VERKSAMHETSOMRÅDEN Personalkostnader, exklusive it-personal Personalkostnaderna för de medarbetare som är direkt involverade i ett verksamhetsområde har fördelats utifrån den faktiska lönekostnaden. Lönekostnaderna för de medarbetare som ingår i stödfunktionerna har fördelats med hjälp av en fördelningsnyckel. Den oftast använda nyckeln utgörs av antalet direkt involverade medarbetare i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Totalt är cirka 234 medarbetare, eller av totalt 349, direkt involverade i något verksamhetsområde. De resterande 115 medarbetarna finns inom stödfunktionerna, främst it, kommunikation och internservice. Administrationskostnader, exklusive it-kostnader processredovisning innebär att administrationskostnaderna fördelas direkt per verksamhetsområde vid fakturaregistreringen. En stor del av kostnader är dock gemensamma kostnader, till exempel kostnader för lokaler, fastighetsskötsel, säkerhet och bevakning. Dessa kan inte direktfördelas utan har fördelats med hjälp av fördefinierade nycklar, som oftast består av antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Fördelning av kostnadsslag per verksamhetsområde 2019, RESULTATRÄKNING OCH BALANSRÄKNING FÖRDELADE PÅ VERKSAMHETSOMRÅDEN Avskrivningar, exklusive it-relaterade investeringar Avskrivningarna är direkt fördelade på det verksamhetsområde som respektive anläggning stöder eller fördelade med fördefinierade nycklar. Kostnaderna för inköp av sedlar och mynt uppgick till (13). Kostnaderna belastar i sin helhet verksamhetsområdet . Med it-kostnader avses it-verksamhetens kostnader. Denna verksamhet är förlagd till avdelningen för verksamhetssupport. Modellen för fördelning av it-kostnaderna bygger i huvudsak på följande princip. Kostnaderna för arbetsplatser, datalagring och bassystem fördelas utifrån antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Kostnaderna för applikationsdrift av verksamhetssystemen samt övriga itkostnader (personal, konsulter, licenser med mera) fördelas utifrån verksamhetssystemets fasta kostnader för applikationsdrift genom den totala fasta kostnaden för applikationsdrift för alla verksamhetssystem. Avskrivningar för verksamhetssystem som tillhör ett eller flera verksamhetsområden fördelas direkt till respektive system. Intäkterna har förts till det verksamhetsområde som ansvarar för dem. Hänsyn har därför till exempel inte tagits till att seignoraget har sitt ursprung i kontantförsörjningen, utan seignorageintäkterna har fördelats till tillgångsförvaltningen. Seignoraget uppgick till (267). Nettointäkterna inom verksamhetsområdet stabilitet utgörs främst av utdelningen från innehav av . De nettointäkter för tillgångsförvaltningen som redovisas i resultaträkningen uppgick till (3 960). Den totala avkastningen från uppgick till (14 577). Se även tabell i förvaltningsberättelsens avsnitt . Skillnaden förklaras av förändringen i posten Värderegleringskontot i balansräkningen (se tabellen nedan). RESULTATRÄKNING OCH BALANSRÄKNING FÖRDELADE PÅ VERKSAMHETSOMRÅDEN2019/20:RB1 Avkastning tillgångsförvaltningen och redovisat resultat Nettoresultat av finansiella transaktioner och ned- skrivningar redovisat i resultaträkningen Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen Resultat inkl. resultat redovisat i balansräk- Återläggning av resultat redovisat i balansräk- Förvaltningsräntenettot i tabellen ovan består av ränteintäkter från personallån om (2) och ränteintäkter om (4) från konton i svenska kronor som håller för andra centralbankers och internationella organisationers räkning. Nettoresultatet av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen motsvarar förändringen i posten Värderegleringskonton. Fördelning av tillgångar och skulder Av tabellen nedan framgår tillgångar och skulder fördelade på verksamhetsområden i . Tillgångarna inom verksamhetsområdet stabilitet består av aktieinnehavet i BIS. Posten Ofördelade tillgångar innehåller främst posterna Ma- teriella och immateriella anläggningstillgångar och Övriga tillgångar. Posten Ofördelade skulder innehåller främst eget kapital, värderegleringskonton och årets resultat. I femårsöversikten presenteras balans- och resultaträkningarna omräknade enligt de nu gällande redovisningsprinciperna. Saldon för RIX-deltagare som inte är penningpolitiska motparter har i femårsöversikten flyttats till ”Övriga skulder i svenska kronor till kreditinstitut i ”, ”Skulder i svenska kronor till övriga hemmahörande i ” och ”Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför ”. Bytet av redovisningsprincip för nedskrivning av värdepapper har endast påverkat . Fordringar i utländsk va- Utlåning i svenska kronor kronor utgivna av hem- Tabellen fortsätter på nästa sida. Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor Övriga skulder i svenska kronor till kreditinstitut i Skulder i svenska kronor Skulder i svenska kronor Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Sve- Skulder i utländsk valuta Motpost till SDR som Tabellen fortsätter på nästa sida. 2019/20:RB1 FEMÅRSÖVERSIKT INTERN STYRNING OCH KONTROLL Direktionen ansvarar för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt och att hushållar väl med statens medel. Detta regleras i 9 kap. 1 a § riksbankslagen. Direktionen ska se till att kraven uppfylls med rimlig säkerhet genom att säkerställa att det vid finns en process för intern styrning och kontroll där momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation ingår. Direktionen ska i årsredovisningen lämna sin bedömning av om den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande som årsredovisningen avser. Detta regleras i 10 kap. 3 § riksbankslagen. Direktionens bedömning av interna styrning och kontroll Direktionen har utvärderat om den interna styrningen och kontrollen har uppfyllt de krav som ställs i riksbankslagen och gör bedömningen att den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande som årsredovisningen avser. avdelningar och deras uppgifter Avdelningen för betalningar ansvarar för kontantförsörjningsverksamhet och betalningssystemet för stora betalningar i svenska kronor. Avdelningen samordnar också krisberedskapen i det centrala betalningssystemet, ett arbete som koncentrerats till en egen enhet. Vidare har avdelningen till uppgift att följa upp utvecklingen på betalningsmarknaden och samordna analysen av betalningsfrågor. Avdelningen för finansiell stabilitet Avdelningen för finansiell stabilitet ansvarar för analysen av det finansiella systemets stabilitet och effektivitet. Den lämnar underlag för beslut som fattas för att klara uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Avdelningen analyserar löpande risker och hot mot stabiliteten i det svenska finansiella systemet. Vidare samordnar avdelningen internationella arbete. Avdelningen för marknader förvaltar tillgångar i guld och utländsk valuta. Den administrerar och avvecklar transaktioner i förvaltningen av finansiella tillgångar samt utvärderar och mäter löpande resultat och risker inom denna förvaltning. Avdelningen genomför penning- och valutapolitiska transaktioner i enlighet med de penningpolitiska besluten. Dessutom ansvarar avdelningen för den löpande marknadsbevakningen. Avdelningen för penningpolitik ansvarar för den ekonomiska analys som ger underlag för de beslut som fattas för att uppfylla målet om ett fast penningvärde. Avdelningen följer och analyserar konjunktur- och prisutvecklingen samt ansvarar för statistik över finansmarknaden och betalningsbalansen. Inom avdelningen finns även forskningsenhet. Avdelningen för verksamhetssupport ansvarar för arbete med itstöd, personalutveckling och kompetensförsörjning, upphandlingsstöd, kontors- och fastighetsservice, transporter, säkerhet, underlag för budget och bokslut samt löneadministration. AVDELNINGAR OCH DERAS UPPGIFTER BILAGA 1 Stabsavdelningen samordnar den löpande verksamheten och stöder direktionens styrning och kontroll samt den strategiska utvecklingen av bankens verksamhet. Den är också kansli åt fullmäktige, direktionen och ledningsgruppen. Stabsavdelningen samordnar kommunikationsarbete, arbetet med operativa och finansiella risker samt vissa avdelningsöverskridande utvecklingsprojekt, till exempel utveckling av en e-kronapilot. Inom avdelningen finns också funktioner för dataskydd, regeluppföljning, informationssäkerhet, kontinuitetssamordning och juridiskt stöd. Internrevisionsavdelningen granskar och bedömer om riskhanteringen och styrnings- och ledningsprocesserna är ändamålsenliga med tanke på målen för verksamhet. Avdelningen medverkar även till att effektivisera och förbättra dessa delar av verksamheten. besvarar ett stort antal remisser. Alla remissyttranden från finns publicerade på webbplats . Avdelningscheferna ansvarar för att hantera remisserna inom respektive avdelnings ansvarsområde. I avdelningschefens ansvar ingår att lämna underlag för bedömningen av om ett remissyttrande ska beslutas av direktionen eller avdelningschefen. Om yttrandet ska beslutas av direktionen ska avdelningschefen lägga fram ett förslag till yttrande till direktionen. Ansvaret för övergripande samordning och administration kring remissarbetet ligger på stabsavdelningen. yttrade sig över totalt 14 remisser som bland annat rörde tillsyn på det finansiella området och förslag till åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet. De flesta remisserna besvarades av de berörda avdelningscheferna. Direktionen besvarade två remisser av särskild vikt: •FI:s krav på likviditetstäckningskvot i enskilda valutor och diversifiering av säkerställda obligationer i likviditetsbufferten •ett säkert statligt id-kort med e-legitimation (SOU 2019:14). För innehållet i yttrandena hänvisas till webbplats. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2019 i ekonomisk vetenskap till minne 2019 tilldelades Abhijit Banerjee, och för deras experimentella ansats för att mildra global fattigdom. På endast två årtionden har deras forskningsmetoder kommit att bli ledande bland utvecklingsekonomer och förvandlat området till ett stort forskningsfält. Abhijit Banerjee föddes i , och är professor vid i , . föddes i , och arbetar också hon som professor vid . föddes i , och arbetar som professor vid i , . För att uppmärksamma årets ekonomipris stod värd för Calling, ett seminarium för allmänheten i samarbete med Museum. Besökarna fick lyssna till samtal om betydelse och höra mer om årets ekonomipristagare. Från deltog vice riksbankschef . riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom en donation förband sig att ge såväl prissumman som ett belopp om av prissumman för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning och prisutdelning. beslutade att får lämna ett årligt tilläggsbidrag till eftersom kostnaderna för hanteringen av ekonomipriset har ökat. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller flera personer som har utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagaren enligt samma principer som gäller för . Prissumman är också densamma. uppgick prissumman till . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. i ekonomisk vetenskap till minne har delats ut . Alla tidigare pristagare finns publicerade på webbplats . Det moment som innebär att utgifter för en anläggningstillgång bokförs som en tillgång i balansräkningen och skrivs av över den ekonomiska livslängden. Reservera belopp i bokföringen för framtida kostnader. Slutlig reglering av skulder när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. Internationellt regelverk för finansiella institut som huvudsakligen reglerar bankernas kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar, och deras sätt att hantera likviditet. Globalt forum för samarbete kring frågor om banktillsyn med tillsynsmyndigheter och centralbanker ansvariga för arbete med finansiell stabilitet. Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans, kapitalbalans och finansiell balans. Summan av transaktionerna med utlandet är alltid noll, det vill säga transaktionerna är i balans. har etablerat betalningsrådet med syftet att främja funktionen hos den svenska marknaden för betaltjänster. Rådet är ett samråds- och dialogforum, och förste vice riksbankschef är ordförande. Deltar gör myndigheter och privata aktörer. BIS, för centralbanker med säte i . Värdet av alla de varor och tjänster som produceras i ett land för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. BNP per capita är BNP dividerat med antal invånare i landet. CCP, central motpart som träder in som part i finansiella transaktioner och tar över ansvaret för att förpliktelserna fullgörs. En kommitté inom () som tidigare hette (). Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser och rättigheter vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. Nuvärdet av framtida betalningar. Myndighet som upprättar gemensamma reglerings- och tillsynsstandarder inom EU och utför stresstester på europeiska banker. Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Samrådsorgan inom ECBS där centralbankschefer från alla EU-länder samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Forum för samarbete mellan ECB och de nationella centralbankerna i alla EU:s medlemsstater. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet. Något som utvecklas av . består av alla EU-ländernas ekonomi- och finansministrar och ansvarar för ekonomisk politik, skattefrågor, finansmarknader, kapitalrörelser och ekonomiska förbindelser med länder utanför EU. Oberoende EU-organ som ansvarar för makrotillsynen av det finansiella systemet inom unionen. Svensk värdepapperscentral som för register över de allra flesta aktier och räntebärande värdepapper denominerade i svenska kronor som handlas på de svenska finansiella marknaderna. Utför också clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och räntebärande papper. Eurosystemet består av ECB och de nationella centralbankerna i de medlemsstater i EU som har euro som sin valuta. Möjliga tillgångar om en eller flera osäkra framtida händelser utanför kontroll inträffar eller uteblir. Åtgärder som till exempel vidtog under den finansiella krisen för att hjälpa bankerna att få tillgång till likviditet, få penningmarknaden att fungera väl och förstärka penningpolitikens genomslag i ekonomin. Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Ett diskussionsforum för frågor om finansiell stabilitet. I rådet deltar företrädare för regeringen, , och . Rådet träffas regelbundet och diskuterar frågor som rör finansiell stabilitet och hur man kan motverka obalanser. Statlig myndighet med uppgift att övervaka verksamheten hos banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer, försäkringsbolag och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. Se avsnittet Balansräkning och resultaträkning, not 14. FSB, Rådet för finansiell stabilitet som samordnar det arbete som nationella myndigheter och internationella regleringsorgan utför inom området finansiell stabilitet. Internationell organisation som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. Övervakar och analyserar utvecklingen i de 189 medlemsländerna, ger teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. IMFC, International Monetary and Internationella monetära och finansiella kommittén består av en representant från varje land eller valkrets i (totalt 24 stycken). Kommittén sammanträder och antar då en kommuniké som i praktiken (men inte formellt) slår fast den huvudsakliga inriktningen för IMF:s arbete på kort och medellång sikt. Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga att man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. Inflationen mäts som förändringen av exempelvis KPI och KPIF. Se Stående faciliteter. etablerades av 2006 och består av representanter för , banker, kontantdepåbolag, värdetransportbolag, detaljhandel och berörda myndigheter. Rådet är tänkt att fungera som ett forum där man diskuterar frågor kring kontanthanteringen i samhället. Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . KPIF, konsumentprisindex med fast bostadsränta Till skillnad från KPI påverkas inte KPIF direkt av förändringar i bostadsräntorna. Mått på ett företags eller en organisations betalningsförmåga på kort sikt. Även mått på mängden tillgångar som utan fördröjning kan omsättas till pengar och på hur snabbt det är möjligt att omsätta tillgångarna i pengar. Samarbetsprojekt mellan , , &Bodenfors och TNS Gallup (tidigare NFO Infratest) som undersöker förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepapperet om räntan faller eller stiger . En informell grupp bestående av centralbankschefer och chefer för tillsynsmyndigheter i och . Diskuterar risker för finansiell stabilitet och makrotillsynsåtgärder för att hantera risker. Ett samarbete mellan finansdepartementen, centralbanker samt tillsyns- och resolutionsmyndigheter i de nordiska och baltiska länderna. Träffas en gång . Fokus ligger på krishanteringsfrågor, inklusive regelbundna krisövningar. NPL står för non-performing loan (översätts även som nödlidande lån på svenska) och avser lån där låntagaren har slutat betala avtalad ränta eller amorteringar. I de flesta länder klassas ett lån som NPL utan betalningar från låntagaren. Se även problemkrediter (nedan). Räntebärande löpande skuldförbindelse som kan ges ut av stater, kommuner, kreditmarknadsbolag, hypoteksinstitut, större företag med flera. En obligation har en löptid . Åtgärder som en centralbank vidtar för att påverka utvecklingen i ekonomin och upprätthålla ett fast penningvärde. De transaktioner och stående faciliteter som använder för att styra dagslåneräntan, den kortaste marknadsräntan på penningmarknaden. Ett beslut som fattas utan att direktionen är samlad. Riksbankschefen lägger då muntligt eller skriftligt fram ett beslutsförslag till de enskilda ledamöterna, varefter direktionsledamöternas ståndpunkter samlas in och protokollförs. Tillstånd där priserna på varor och tjänster generellt ökar endast måttligt eller inte alls. Målet om prisstabilitet, ett fast penningvärde, definieras som att ökningen i KPIF ska vara . Problemkrediter är ett samlingsbegrepp för lån där sannolikheten för kreditförluster är förhöjd. Exempel på en typ av problemkrediter är lån som klassats som NPL (se ovan). Det andra betaltjänstdirektivet (PSD2) är ett europeiskt ramverk för reglering av betaltjänster på EU/EES inre marknad. Syftet med direktivet är bland annat att öka säkerheten vid betalningar, stärka konkurrensen på betaltjänstområdet och främja innovation av betaltjänster. ger i normalfallet ut riksbankscertifikat till reporäntan . prognos för reporäntan. Se avsnittet Balansräkning och resultaträkning, not 16. betalningssystem för stora betalningar i realtid. Ränteintäkter från utlåning minus räntekostnader för upp- och inlåning. Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statlig statistik i . Tjänstemannapublikationer som omfattar mer djupgående analyser i frågor som är relevanta för . Dessa publikationer ska vara fria från policyslutsatser och individuella ställningstaganden i aktuella policyfrågor. Analys av olika scenarier för att bedöma vilken motståndskraft exempelvis banker har mot oväntade och negativa händelser. Räntor som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. Banker och vissa andra aktörer kan låna pengar av respektive placera pengar hos . Den ränta som motparten får vid placering hos är inlåningsränta. På motsvarande sätt får motparten betala utlåningsränta om banken lånar medel av . Avtal som två parter ingår för att byta ut en valuta eller en ränta mot en annan valuta respektive ränta under en i förväg bestämd tidsperiod och i enlighet med vissa villkor. Swift, Society for Ett belgiskt medlemsägt företag som tillhandahåller ett globalt nätverk för säker överföring av finansiella meddelanden, som betalningsinstruktioner, mellan finansiella aktörer världen över. Swift verkar också för standardisering av finansiella meddelanden. Swift har över 11 000 deltagare i över 200 länder. Obligationer där obligationsinnehavaren har säkerhet i vissa tillgångar. Too-Big-To-Fail (TBTF) Begreppet Too-Big-To-Fail (TBTF) är nära förknippat med systemviktighet. När en bank är TBTF innebär det att banken inte kan gå omkull utan att det får mycket allvarliga konsekvenser för samhällsekonomin. För en sådan bank kan det uppstå marknadsförväntningar om att staten måste gå in och rädda banken om den får problem. Följden kan bland annat bli att banken kan vilja ta större risker än vad som annars hade varit fallet och att bankens risk inte prissätts korrekt. Den process genom vilken penningpolitiken påverkar inflationen och ekonomin i övrigt. Processen omfattar ränte-, kredit- och växelkurskanalen. Skillnaden mellan betalt belopp och nominellt belopp för ett finansiellt instrument om det nominella beloppet är större. Utelöpande sedlar och mynt Det totala belopp sedlar och mynt som faktiskt är i omlopp i samhället utanför . Om beloppet minskar innebär det att bankerna har lämnat in sedlar och mynt till och fått betalt för detta genom insättningar på deras konton i betalningssystem . sedlar och mynt minskar därmed som skuldposten i svenska kronor till motparter (inlåning via finjusterande transaktioner eller riksbankscertifikat) ökar i motsvarande mån. Se Stående faciliteter. Tryck: Riksdagstryckeriet, 2020