frsrdg · H704RS1 · 2020-02-20 00:00:00 — För att främja ökad samverkan mellan avdelningarna och stärka vi-känslan inom bjöds samtliga anställda in till en personalfest som anordnades . Festen hölls i och innehöll moment där samarbete över avdelningsgränserna ingick. Anställda som i vardagen har sina arbetsplatser i olika byggnader fick på så sätt möjlighet att lära känna varandra bättre. Byggstenen ledarskap stod i fokus års chefskonferens där ett tema var ledningskommunikation. arbetar systematiskt med klarspråk med en flerårig handlingsplan som grund. Tyngdpunkten i handlingsplanen ligger på att stärka skribenternas förmåga att använda klarspråk. Insatserna pågår löpande och riktas i första hand till de delar av förvaltningen där behovet av stöd är som störst. Ett konkret exempel är it-avdelningens klarspråkssatsning som pågick hela 2019. Den fortsätter parallellt med att en liknande satsning inleds på serviceavdelningen. deltog 31 medarbetare i förvaltningens grundkurs i klarspråk. Det är nu sammanlagt 568 personer som har gått kursen sedan den startade . beslutade riksdagsdirektören att inrätta en permanent funktion som klarspråkssamordnare med placering vid ledningsstaben. En uppföljning 2019 visade att syftet med funktionen har uppnåtts och att den har bidragit till en ökad förståelse och uppmärksamhet kring målsättningen med klarspråk. I uppföljningen framkom dock önskemål om att klarspråksfunktionen tillsammans med övriga delar av förvaltningen, exempelvis kommunikationsavdelningen, ser över hur det gemensamma arbetet med språkfrågor kan stärkas ytterligare. Ett sådant arbete inleddes under den senare delen av 2019. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 har i uppdrag att förbättra förutsättningarna för digitalisering i förvaltningen. Digitaliseringen ska användas som ett sätt att förbättra stödet till och ledamöterna, men också vara ett medel för verksamhetsutveckling inom alla delar av förvaltningen. Målet är att göra processer och tjänster säkrare, mer effektiva och lättillgängliga. Arbete som syftar till digitalisering genomförs både i löpande verksamhet och i projektform. För att kunna utveckla och sedan genomföra digitala tjänster och arbetsprocesser krävs att vissa basplattformar finns på plats, såsom e-arkiv och digital signering. har flera steg tagits i den riktningen. Några exempel är den förstudie som har genomförts inför införandet av en plattform för digital signering och det pågående projektet om att anskaffa ett e-arkiv. Dessutom har en förstudie genomförts om att utveckla förvaltningens process för planering, budgetering och uppföljning, exempelvis genom digitalt stöd. Arbetet med att etablera en effektiv och praktisk systemförvaltning för it-sy- stemen fortsätter. infördes rollen förvaltningsledare, och det finns nu en utsedd förvaltningsledare för varje system. Rutinerna för uppföljning av de olika delarna inom systemförvaltningen har förbättrats. It-stödet till ledamöter och anställda Förvaltningen ska tillhandahålla den support och de redskap som ledamöter och anställda behöver när det gäller teknik, utrustning och programvaror. Tillgången till it-stöd i förvaltningens verksamhet har varit stabil . Antalet incidenter har minskat jämfört . Antalet mycket kritiska incidenter har varit tre, vilket är färre än 2017 och 2018. Enligt den fastställda servicenivån ska ett prio 1-ärende påbörjas och vara åtgärdat . Två av tre incidenter löstes inom utlovad tid. Tabell 33 Antal mycket kritiska it-incidenter Prio 1-incidenter, mycket kritiska incidenter varav lösta i tid För att underlätta prioriteringar av utvecklingsarbetet har förvaltningen en central budgetpost för större projekt. (Fastighetsprojekten ingår inte i denna budget utan finansieras främst från fastighetsanslaget.) RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 arbetade förvaltningen med nio projekt och sex förstudier som finansierades av den centrala projektbudgeten. Här kommenteras några av dem utifrån uppdragsområde. Stöd till kammare och utskott Projektet rixsystemen 2.0 ska vidareutveckla och förbättra de it-system som stöder den parlamentariska processen. I projektet om den parlamentariska processen sammanställs tillförlitliga data från olika system i ett datalager. Systemet Lemur, som hanterar EU-dokument, har bland annat fått ett nytt och mer användarvänligt gränssnitt. Stöd och service till ledamöter och partikanslier Projektet tar fram en lösning som gör det möjligt att sammanställa förslaget till statsbudget från regeringen, oppositionspartierna och utskotten för varje budgetår. Tabellerna kan användas som underlag till motioner och betänkanden. Kunskap om och arbete Ett nytt evenemangssystem är upphandlat och ska användas vid bland annat öppnande. En förstudie om en strategi för digitala kommunikationskanaler ska ta fram förslag på hur den digitala kommunikationen kan utvecklas så att fler får kunskap och information om arbete, funktion och beslut. Väl fungerande myndighet och arbetsgivare Projektet servicecenter fortsätter att införa fler digitala servicetjänster på Intranätet. Ett projekt om att anskaffa ett e-arkiv har startat. Systemet ska integreras med diariesystemet och utredningstjänstens ärendehanteringssystem. Stöd till myndigheterna under ska enligt förvaltningens instruktion30 biträda myndigheterna under , det vill säga , ombudsmän () och . I det ingår bland annat att upprätta anslagsdirektiv för var och en av myndigheterna, förutom , och att ingå centrala kollektivavtal. Mot en avgift utför förvaltningen även administrativa och it-rela- terade tjänster åt JO. 30Lagen (2011:745) med instruktion för . RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 nämndmyndigheter är självständiga myndigheter under med eget verksamhetsansvar, men finansieras genom anslag. ska enligt sin instruktion erbjuda nämndmyndigheterna kanslistöd. Överenskommelser om sådant stöd finns med samtliga nämndmyndigheter. Överenskommelserna följs upp minst en gång och revideras vid behov. Det finns en instruktion inom för samordningen av stödet. Nämndmyndigheterna ska upprätta en arbetsordning och lämna en verksamhetsredogörelse till . Enligt instruktionen för varje nämnd ska verksamhetsberättelsen innehålla en redovisning av verksamhetens kostnader. Enligt förarbetena till lagen (2016:1091) om budget- och ekonomiadministration för myndigheter, den så kallade BEA-lagen, och dess föregångare, den så kallade REA-lagen, ska verksamhetsberättelsen därutöver innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs samt de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. Verksamhetsberättelserna behandlas av . En sammanställning över uppgifter om antalet sammanträden, ledamöter och kostnader 2019 redovisas nedan. För ytterligare uppgifter om nämndmyndigheternas verksamhet hänvisas till respektive nämnds verksamhetsberättelse. Tabell 34 nämndmyndigheter – sammanträden, ledamöter och kostnader (tkr) RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 Antalet anställda inom med en tillsvidareanställning eller tidsbegränsad anställning var 688 vid utgången av 2019, vilket är 5 fler (683)än 2018, och 8 fler än 2017 (680). Antalet årsarbetskrafter uppgick till 626, vilket är högre än 2018 (618) och 2017 (602). Tabell 35 Antal anställda fördelat på ålder och kön 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–59 år Medelåldern för de anställda, för både kvinnor och män, var , vilket är en liten minskning (0,) jämfört med och oförändrat jämfört med . Andelen kvinnor av samtliga anställda var vid utgången av 2019, vilket är i det närmaste oförändrat jämfört med och 2017. Personalomsättningen var 2019, jämfört 2017. Det är något fler som börjat och slutat som antalet anställda är något större. Tabell 36 Sjukfrånvaro 2014–2019 Total sjukfrånvaro i % av kalenderdagar) i förhållande till total sjukfrånvaro i % Kvinnors sjukfrånvaro i % Mäns sjukfrånvaro i % av pen i % av pen 30–i % av tillgäng- pen eller äldre i % av RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 Den totala sjukfrånvaron i procent av tillgänglig arbetstid var Det är en minskning jämfört med både 2018 och 2017; förändringarna är dock relativt små. Långtidssjukfrånvaron som andel av den totala sjukfrån- Det är främst variationen i den längre sjukfrånvaron som ligger bakom både den ökade och den minskade totala sjukfrånvaron se- Det finns inte någon skillnad i sjukfrånvaro mellan kvinnor och har kvinnor haft en högre sjukfrånvaro. har genomfört en uppföljning av kompetensförsörj- ningsstrategin som togs fram 2013. har förvaltningsgemensamma kompetensutvecklingsinsatser ge- nomförts i form av bland annat projektutbildning och språkutbildning. duktionsutbildningen för nya medarbetare genomförs löpande. har ett samarbete med om kom- hade förvaltningen 6 medarbetare på utbyte, och hade13 medarbetare på utbyte. Förvaltningen är positivt inställd till att ta emot praktikanter och hade sju Som en del av chefsutvecklingsprogrammet har samtliga chefer deltagit i diskussioner och seminarier kring utvecklingsområdet feedback. deltog även medarbetarna i seminarier på samma tema. Ett arbete har inletts med att ta fram underlag till förslag om ett nytt chefs- och ledarutvecklingsprogram för perioden –2022. Liksom har en stor del av förvaltningens chefer deltagit i så kallade handledningsgrupper, vilket innebär att chefer träffas i mindre grupper under ledning av en extern handledare. Även teamledare på säkerhetsenheten och samordnare inom lokalvården har deltagit i särskilda handledningsgrupper. Nya chefer i förvaltningen har erbjudits utbildning i lönesättande samtal samt grundläggande arbetsmiljöutbildning. Chefer som är nya i chefsrollen er- bjuds alltid den externa utbildningen Ny som chef. hade förvaltningen 133 anställningar utannonserade (67 an- ställningar 2018 och 101 anställningar 2017). var 4 910 med en variation på 3–192 per anställning (2018: 2 498, 2–266 per anställning, 2017: 3 952, 2–170 per anställning). Utveckla och stärka ledningskommunikationen inleddes en satsning på ledningskommunikation i tre steg. Det första steget var tre timmars utbildning för cheferna i förvaltningen. Nästan alla chefer (68 av 70) deltog. Kursen leddes av strateger och kommu- nikatörer på kommunikationsavdelningen. Det blev totalt nio kurstillfällen un- der perioden maj–augusti. Syftet med utbildningen var att förse alla chefer inom förvaltningen med kunskaper och verktyg i ledningskommunikation och att gemensamt utveckla RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 strukturen för en effektiv ledningskommunikation. Utvärderingen visade på ett mycket gott resultat. Det andra steget i satsningen var workshoppar där förvaltningens chefer fick tillämpa kunskaperna från utbildningen i praktiken, bland annat genom att kartlägga ledningskommunikationen inom den egna avdelningen och identifiera förbättringsområden. Det tredje steget är individuell coachning för alla chefer, och planen är att genomföra den . Chefer – rekrytering och struktur har fem chefer rekryterats – tre kvinnor och två män. Könsfördelningen i chefsgruppen är jämn. Kvinnornas andel är , vilket är relativt lika jämfört (2017). Me- delåldern för cheferna i är , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Tabell 37 Antal chefer fördelat efter ålder och kön samtliga (%) 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–59 år Förvaltningen som attraktiv arbetsgivare Förvaltningen har tagit fram en kommunikationsplan för att synliggöra som en attraktiv arbetsgivare. En del i planen är använda Linkedin som kanal (se även avsnitt 3.3 Kunskap om ). Det omfattar en plattform där presenterar myndighetens arbete och uppdrag samt publicerar lediga anställningar. Vidare har bilder lagts till i alla förvaltningens platsannonser. En broschyr om som arbetsgivare har tagits fram för att delas ut vid anställningsintervjuer, på mässor, till nya medarbetare och vid vissa evenemang. Dessutom har nya sidor med temat Arbeta hos oss publicerats på . och de centrala arbetstagarorganisationerna har med anledning av ändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd om rätten att kvarstå i anställning träffat en överenskommelse om ändrad uppsägningstid i chefsavtalet för myndigheter. Konsekvensändringar har även införts i villkorsavtalen för myndigheter. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 Arbetsgivaren och de lokala arbetstagarorganisationerna , fackförbun- det ST och har träffat ett nytt lokalt avtal om ersättning vid beredskap och avtal om nya löner från . En bra arbetsmiljö bidrar till att göra till en attraktiv, utvecklande och hälsofrämjande arbetsplats. Ett av förvaltningens arbetsmil- jömål är att öka förutsättningarna för delaktighet för medarbetarna inom för- Förvaltningens arbete i enlighet med samverkansavtalet är ett av verktygen för delaktighet. Resultatet av den utvärdering som gjordes av avtalet och som redovisades 2019 visar att samverkansarbetet i stort fungerar bra men att det även finns behov av fortsatt utveckling. betsmiljömål är att ytterligare stärka ledarskapet i organisationen. stod i fokus vid årets chefskonferens där ett tema var ledningskommunikation. Förvaltningen har också genomfört feedbackutbildningar för chefer och tagit fram en feedbackguide med praktiska övningar. Alla medarbetare har erbjudits möjlighet att delta i föreläsningar inom feedback. Detta arbete kommer att fortsätta nästkommande år. Vissa aktiviteter som är kopplade till arbetsmiljö- målen och som var planerade att genomföras har flyttats fram till Ett partsgemensamt arbete med att ta fram nya mål för den organisatoriska och sociala arbetsmiljön har påbörjats. De nya målen kommer att gälla för 2020–2022. har ansvar för den fysiska arbetsmiljön där ledamö- ter och partikanslier har sina arbetsplatser, eftersom arbetet bedrivs i riksda- utfördes skyddsronder för att säkerställa en god fy- Samverkansgruppen för arbetsmiljö har sammanträtt fyra gånger och diskuterat aktuella teman. Därutöver har löpande arbete pågått med arbets- miljöronder, arbetsskador och utbildning i arbetsmiljö för nya chefer. genomfördes en medarbetarundersökning för hela förvalt- Resultatet kommer att bearbetas och ligga till grund för arbetet med att utveckla och med det framtida strate- En partsgemensam likabehandlingsplan har tagits fram –2022. omfattar områden som rör arbetsförhållanden, förvärvsarbete och föräldra- skap, trakasserier, intern rörlighet samt rekrytering. Åtgärder i enlighet med En lönekartläggning enligt diskri- mineringslagen är genomförd . RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 Målsättningen med friskvård är att bevara det friska friskt, öka frisknärvaron, minska antalet arbetsskador och förkorta tiden för rehabilitering i samband med sjukskrivning. Vidare ingår att göra ledamöter och anställda medvetna om betydelsen av en livsstil som minskar riskerna för fysisk och psykisk ohälsa samt stimulera och motivera till vardagsmotion. Friskvården inriktas särskilt på att aktivera dem som är fysiskt inaktiva, både på individ- och på gruppnivå. genomfördes bland annat följande aktiviteter: hälsoprofiler, coachning, friskvårdsdagar, stegtävling samt kurser och rådgivning om stress, sömn, avspänning och kost. Vidare har det varit möjligt att styrketräna och delta i motions- och styrkepass. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning arbetar löpande med att förbättra tillgängligheten för personer med olika typer av funktionsnedsättningar. Tillgänglighet ska inte vara ett hinder för att kunna arbeta i eller besöka byggnader. har ett stort antal aktiviteter genomförts för att förbättra tillgänglighet och användbarhet i byggnader. Bland annat har arbetet med att förbättra kontrastmarkeringar i trappor både in- och utvändigt fortsatt, liksom arbetet med förbättring av kontrastmarkeringar vid wc-stolar på toaletter i de publika miljöerna. Belysning har bytts ut och förbättrats på flera ställen. Det påbörjade arbetet som syftar till att tillgodose behovet av säkra, tillgängliga och smidiga entréer har avslutats i två av byggnaderna . Det pågår ett kontinuerligt arbete med att anpassa lokaler där det finns ett sådant behov. Arbetet med att förbättra tillgängligheten i digitala kanaler har intensifierats för att säkerställa att kraven i den nya lagstiftningen, lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service, efterlevs då de sista åtgärderna måste vara genomförda. är miljöcertifierad enligt ISO 14001. Det betyder att miljöarbetet är systematiserat i ett miljöledningssystem. Riksdagsstyrelsen har fattat beslut om följande övergripande miljömål för : •minska utsläppen av växthusgaser •minimera förekomsten av farliga ämnen i hus •begränsa miljöpåverkan genom hållbara inköp. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 Utgångspunkten för miljömålen är de nationella miljökvalitetsmål som riks- dagen har fastställt samt de områden där har bedömt att verksamheten påverkar miljön i högre grad. har sett över miljömålen inför en ny mil- Riksdagsstyrelsen beslutade om övergripande miljömål Därefter har riksdagsdirektören fastställt detaljerade miljömål Handlingsplaner för hur miljömålen ska uppnås har också utar- I enlighet med miljömålen har förvaltningen minskat koldioxid- utsläppen från sina fordon och reducerat innehav av köldmedia i kylanordningar motsvarande nästan koldioxid. kompensering för flygresor utanför EU har förvaltningen valt att avvakta med detta för att säkerställa att klimatkompensation genomförs på ett ansvarsfullt Därutöver fortsatte förvaltningen arbetet med att bland annat minska ener- gianvändningen i samband med renovering av ledamotshuset, minska mäng- den avfall och med att ställa miljökrav i upphandlingar. Åtgärder planeras och vidtas utifrån de detaljerade miljömålen. tet följs upp och redovisas för riksdagsstyrelsen i samband med tertialuppföljningarna av övriga verksamhet. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 (Belopp anges i tkr) Intäkter av avgifter och andra ersättningar Kostnader för personal och ledamöter –1 221 936 –1 052 263 –1 704 231 –1 517 019 Medel som erhållits från statens budget för 2019/20:RS1 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 (Belopp anges i tkr) Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggnings- Byggnader, mark och annan fast egendom Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringar hos andra myndigheter Kassa, plusgiro och bank RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 (Belopp anges i tkr) –5 620 240 –5 427 592 –4 872 462 –4 581 111 Avsättningar för pensioner och liknande Skulder till andra myndigheter Summa kapital och skulder 2019/20:RS1 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 (Belopp anges i tkr) ledamöter och partier m.m. möter och partier m.m. Uo 01 6:5 Stöd till Uo17 13:4 Bidrag till –2 087 423 RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 20192019/20:RS1 Redovisning av beställningsbemyndiganden i årsredovisningen Uo 01 6:5 Ramanslag Stöd till politiska partier Uo 17 13:4 Ramanslag RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 4.4 Tilläggsupplysningar och noter Alla belopp redovisas i tusental kronor (tkr) om inget annat anges. Till följd av detta kan summeringsdifferenser förekomma. Årsredovisningen är upprättad i enlighet med lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter (BEA-lagen) och tillhörande föreskrift RFS (2016:4). Lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. bedöms inte tillämplig för . I enlighet med ESV:s föreskrifter till 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring (FBF) tillämpar som brytdag. Efter brytdagen har fakturor som överstiger 100 tkr bokförts som periodavgränsningsposter. För semesterdagar som har intjänats avräknas anslaget först vid uttaget enligt undantagsbestämmelsen. Utgående balans 2018 på 5 596 tkr har 2019 minskat med 728 tkr till 4 868 tkr. Avsättningar för riksdagsledamöternas pensioner och inkomstgarantier samt omställningsstöd undantas från bestämmelserna om kostnadsmässig anslagsavräkning, i enlighet med 2 kap. 11 § BEA-lagen. I redovisningen för var förändringen av dessa avsättningar bokförda direkt mot myndighetskapitalet och inte i resultaträkningen. Från och med redovisas endast den försäkringstekniska omvärderingen av avsättningarna direkt mot myndighetskapital, och den övriga omräkningen bokförs i resultaträkningen. Detta har påverkat noterna för personalkostnader, årets kapitalförändring och förändring av myndighetskapitalet. Jämförelsetalen har inte räknats om. Investeringar som huvudsakligen syftar till att bevara riksbyggnaderna på finansieras med anslag i stället för med lån i . Anläggningstillgångar med en anskaffningskostnad på minst 30 tkr och en beräknad ekonomisk livslängd eller längre bokförs som materiell anläggningstillgång. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 För immateriella anläggningstillgångar är motsvarande beloppsgräns 500 tkr och en beräknad ekonomisk livslängd eller längre. Förbättringsutgifter på annans fastighet bokförs som anläggningstillgång om utgiften överstiger 100 tkr. Pågående arbeten värderas med avseende på om de ska bokföras som anläggningstillgång eller inte då lån kan tas upp för lånefinansierade anläggningstillgångar. Anläggningstillgångarna skrivs av över den bedömda ekonomiska livslängden från den månad som tillgången kan tas i bruk. införde komponentredovisning enligt , vilket innebär att fastigheterna kommer att skrivas av enligt komponentens beräknade nyttjandeperiod. Införandet av komponentredovisning kommer att ske successivt. Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar 3–10 år Byggnader, mark och annan fast egendom 10–150 år 3–30 år Förbättringsutgifter på annans fastighet 3–10 år Maskiner, inventarier, installationer m.m. 3–10 år Bärbara datorer för ledamöter och tjänstemän redovisas inte som en anläggningstillgång eftersom den förväntade ekonomiska livslängden bedöms vara kortare än . Avsättningar för beslutade och latenta pensioner och avgångsförmåner Pensioner och avgångsförmåner till talmannen och riksdagsledamöter regleras i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter och i vissa äldre, upphävda författningar som är tillämpliga i vissa fall enligt övergångsbestämmelser. RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 2019 finns två parallella system för avgångsförmåner: dels det tidigare systemet med inkomstgaranti, dels ett nytt system med ekonomiskt Inkomstgarantin gäller ledamöter som valts in i före valet medan det ekonomiska omställningsstödet omfattar övriga le- Successivt kommer inkomstgarantin att ersättas av ekonomiskt om- ställningsstöd som avgångsförmån. Avsättningar för ledamöternas ålderspensioner, egenlivränta och inkomst- garantier redovisades som avsättningar i balansräk- redovisas Europaparlamentarikernas pensioner m.m. i posten Pensionsavsättning till ledamöter som lämnat . har förfinat beräkningarna för såväl le- damöternas pensioner som avgångsförmåner. ingår även inkomstgaranti för de tjänstgörande riksdagsleda- möter som har tjänat in rätt till inkomstgaranti (latent) samt en avsättning för den inkomstgaranti som sökts men inte utnyttjats (vilande). ingår avsättningen för omställningsstödet som en latent utfäs- telse, och ingår även beslutade omställningsstöd i avsättningen. Den samlade kostnaden för ledamöternas intjänande av framtida pensioner och avgångsförmåner redovisas som en avsättning. Då avsättningen är undan- tagen från kostnadsmässig anslagsavräkning medför det att årets förändring av avsättningen inte har någon anslagspåverkan. Från och med har nya beräkningsgrunder använts vid be- räkningen av pensionsskulden, dvs. pension och avgångsförmåner.