frsrdg · H704RB1 · 2020-02-17 00:00:00 — Tillsammans hade deltagarna i ett kreditutrymme på i genomsnitt per dag . I genomsnitt utnyttjades av detta kreditutrymme. Vid utgången av 2019 stod säkerställda obligationer för av värdet av samtliga säkerheter som ställts till (se diagram 10). Diagram 10 Säkerheter pantsatta för kredit per , fördelning per värdepappersslag kreditinstitut med offentlig garanti För att säkerställa att kan fortsätta att fylla sin funktion även om det tekniska systemet skulle fallera krävs att det finns väl fungerande reservrutiner och att man kontinuerligt övar på att hantera kriser. genomförde ett trettiotal övningar av olika omfattning, både självständigt och tillsammans med RIX-deltagarna. Exempelvis genomfördes två gemensamma övningar med samtliga RIX-deltagare där scenariot var ett totalstopp i RIX- systemet med påföljande övergång till rutiner. Målet med övningarna är att få god förmåga att begränsa de negativa konsekvenserna, öva på att samverka med andra och att fatta rätt beslut vid en kris. bedömde att övningarna fungerade väl. SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR genomförde den finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp (FSPOS) en samverkansövning. Målet för övningen 2019 var att de deltagande organisationerna skulle få en bättre kännedom om totalförsvaret och om sin egen och sektorns förmåga att verka under höjd beredskap. är ordförande i finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp. Ett stabilt finansiellt system arbete med finansiell stabilitet innebar till stor del att följa utvecklingen i och i omvärlden för att analysera risker och sårbarheter som kan byggas upp i det finansiella systemet och därmed hota stabiliteten. föreslog också åtgärder för att minska dessa risker. Dessutom fortsatte arbetet med att påverka utformningen och införandet av såväl nationella som internationella finansiella regelverk. deltog i internationellt arbete och lämnade också flera remissyttranden. deltog i en krisövning och samarbetade med andra myndigheter, såväl i som i våra grannländer, för att stärka krisberedskapen. deltog även i det finansiella stabilitetsrådet. Nationellt arbete för att stärka det finansiella systemet bedömde att det svenska finansiella systemet fungerade bra . Det fanns dock sårbarheter och risker som kan hota den finansiella stabiliteten. diskuterade avmattningen i omvärlden och förväntningar om fortsatt låga räntor och påpekade att risktagandet kan öka i en sådan miljö. lyfte också fram handelskonflikten mellan och samt effekterna av utträde ur EU som risker som kan bidra till en snabbare konjunkturnedgång och öka oron på de finansiella marknaderna. bedömde att hushållens skulder stod för den största inhemska risken och att det fanns sårbarheter och risker kopplade till banksystemet i . Även om den finansiella infrastrukturen över lag fungerat väl och tillgängligheten i huvudsak varit god konstaterade att störningar hade förekommit och att motståndskraften mot olika risker behövde öka. Hushållens skulder står för den största inhemska risken Den höga och växande skuldsättningen bland hushållen fortsatte att utgöra en stor sårbarhet i svensk ekonomi . Svenska hushåll är högt skuldsatta i både ett historiskt och ett internationellt perspektiv. Den aggregerade skuldkvoten, det vill säga skulderna i förhållande till disponibel inkomst, uppgick till . Genomsnittet för de 31 där jämförande data finns låg 2017 på . Parallellt med den stigande skuldsättningen har också bostadspriserna stigit kraftigt . började priserna visserligen falla, men de stabiliserades något –2019. bedömde det som positivt att prisökningstakten blir mer dämpad eftersom det bidrar till en mer stabil utveckling på bostadsmarknaden. finns det en stor osäkerhet kring den framtida prisutvecklingen på bostadsmarknaden. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM stora skulder och lån till rörlig ränta hos merparten av bolånetagarna innebär att hushållen snabbt kan påverkas om räntorna skulle stiga, vilket i sin tur kan minska deras konsumtion. Att hushållens skulder har stigit beror bland annat på att räntorna fallit, men även på att bostadsmarknaden fungerar dåligt och att skattesystemet inte är väl utformat ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv. För att komma till rätta med de grundläggande orsakerna till att skulderna har blivit så höga uttryckte att det behövs åtgärder inom bostads‐ och skattepolitiken. Ekonomisk och politisk osäkerhet i omvärlden innebär risker är en liten öppen ekonomi med stor utrikeshandel och ett finansiellt system som är starkt beroende av de internationella finansiella marknaderna. Ekonomisk och politisk osäkerhet i omvärlden innebär därmed risker för den svenska makroekonomiska och finansiella stabiliteten. Liksom tidigare fanns det ett antal internationella risker kopplade till ekonomisk och politisk osäkerhet som, om de blir verklighet, skulle kunna leda till en svagare ekonomisk utveckling. Det var exempelvis fortfarande oklart vilka ekonomiska och finansiella effekter som utträde ur EU skulle kunna få. Därutöver fortsatte många länder i euroområdet att brottas med stora statsskulder och låg lönsamhet i banksektorn. Dessutom rådde fortsatt oro kring de tänkbara effekterna av en eventuell upptrappning av handelskonflikten mellan och . Därtill hade konjunkturen i både och omvärlden mattats av och gick med stark konjunktur mot ett mer normalt läge. Marknadsaktörerna förväntade sig även fortsättningsvis mycket låga räntor , och det fanns tecken på att risktagandet hade ökat globalt. Strukturella sårbarheter i dagens banksystem påpekade återigen att det finns flera sårbarheter och risker kopplade till banksystemet i , däribland dess storlek, koncentration, begränsade kapitalnivåer och, i vissa avseenden, låga motståndskraft mot likviditetsrisker. Bankernas stora exponeringar mot fastighetsmarknaden och utvecklingen på bostadsmarknaden ökar sårbarheterna ytterligare. Lån till svenska hushåll och icke-finansiella företag med bostäder eller andra typer av fastigheter som säkerhet utgör av bankernas utlåning till dessa låntagare. Bankerna finansierar i stor utsträckning dessa lån på kapitalmarknaden, bland annat använder de säkerställda obligationer, för vilka säkerheterna är just bolån, för att finansiera bolån. I takt med att bolånen har ökat har även volymen utestående säkerställda obligationer ökat. Detta gör bankerna känsliga för ett fall i bostadspriserna eftersom det skulle kunna minska förtroendet för dem samt fördyra och försämra deras möjligheter att finansiera sig. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM nan sårbarhet är att bankerna är bland de största ägarna av varandras säker- Detta innebär att problem i en bank snabbt kan sprida sig till andra delar av det finansiella systemet. Infrastrukturen behöver mer motståndskraft mot risker övervakning av den finansiella infrastrukturen visade att den överlag fungerade bra , men att det fanns risker som behövde hanteras. påpekade att den interna styrningen och kontrollen av betalningssystemet behöver fortsätta att stärkas. Det är viktigt att organiseras och styrs på ett sådant sätt att det finns väldokumenterade rutiner och resurser avsatta för ändamålsenlig styrning, kontroll och riskhantering. Euroclear är enda värdepapperscentral. har påpekat att Euroclear system för avveckling av värdepapper behöver moderniseras eftersom det varit riskfyllt att göra nödvändiga förändringar i systemet. Euroclear har vidtagit åtgärder för att minska dessa risker och har även beslutat att modernisera systemet för att göra det mer flexibelt. påpekade att det är viktigt att Euroclear fortsätter att prioritera den planerade moderniseringen så att den kan genomföras så säkert som möjligt. Euroclear lyder under EU-förordningen om förbättrad värdepappersavveckling i EU och om värdepapperscentraler (CSDR) och måste således uppfylla förordningens krav. Förordningen kräver att samtliga värdepapperscentraler, såväl nya som befintliga, auktoriseras. Euroclear ansökte därför om auktorisation och fick sin ansökan beviljad . I samband med auktorisationen hade möjlighet att framföra sina synpunkter på Euroclears ansökan till . fallerade en av deltagarna hos den svenska centrala motparten (CCP:n) Clearing. Fallissemanget hanterades utan att den huvudsakliga verksamheten påverkades, men medförde stora förluster för såväl övriga deltagare som för Clearing. har Clearing vidtagit flera åtgärder för att minska riskerna för stora förluster som kan uppstå i sådana sammanhang. Alla planerade åtgärder genomfördes dock inte . betonade därför att det är viktigt att alla åtgärder genomförs enligt plan. skickar ut en finansmarknadsenkät till aktörer som är aktiva på de svenska ränte- och valutamarknaderna. Syftet med enkäten är att få en samlad bild av aktörernas syn på de svenska finansiella marknaderna – hur dessa fungerar, hur marknadsaktiviteten ser ut och vilka risker som aktörerna upplever finns i det svenska finansiella systemet framöver. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM De aktörer som deltog i vårens enkät pekade på flera olika risker som kan påverka det svenska finansiella systemet negativt framöver. Enligt aktörerna var den största risken ett oordnat brittiskt utträde ur EU. Därtill nämnde aktörerna bland annat risker relaterade till en finansiell kris eller recession, cyberrisker och penningtvättsfrågor. De aktörer som deltog i höstens enkät ansåg att det som främst skulle kunna påverka det svenska finansiella systemet negativt vore en upptrappning av handelskonflikten mellan och och en global konjunkturavmattning. ingår i Finansiella stabilitetsrådet. Rådet träffades två gånger . Myndigheterna fortsatte bland annat att diskutera riskerna med hushållens höga skuldsättning. noterade att skuldsättningen vuxit kraftigt och är historiskt hög. konstaterade också att en viktig bidragande orsak till att skulderna har ökat är att bostadsmarknaden fungerar dåligt och att skattesystemet inte är väl utformat ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv. menade att det krävs åtgärder inom bostads‐ och skattepolitiken för att komma till rätta med de grundläggande orsakerna till att skulderna har blivit så höga. Enstaka bostadspolitiska åtgärder och ändringar i skatteregler räcker inte. Sådana åtgärder kan dessutom ge snedvridande effekter. Att åtgärder uteblivit har bidragit till att det funnits ett behov av att vidta makrotillsynsåtgärder. Om strukturella åtgärder hade införts hade behovet av makrotillsynsåtgärder sannolikt varit mindre. För att skapa en bättre balans på bostadsmarknaden behövs, enligt , åtgärder som påverkar hela stocken av utestående lån. Man behöver också nå en bättre balans mellan utbud och efterfrågan på bostadsmarknaden. Ett led i detta är att göra en översyn av exempelvis hyresregleringen och skattesystemet. diskuterade rådet även penningtvätt och cybersäkerhet i det finansiella systemet. ansåg att välfungerande samordning är viktigt för ett gott cyberförsvar och att det därför är av vikt att framöver hitta bra former för samarbeten, både mellan myndigheter och med den privata sektorn. Internationellt samarbete är också viktigt eftersom många av systemen i den finansiella sektorn är gränsöverskridande. Myndigheterna arbetade även med att ta fram en gemensam manual för krishantering och arbetade vidare med lärdomarna från tidigare scenarioövningar. Internationellt arbete för att stärka det finansiella systemet De lagar som reglerar svenska banker och finansiella institut bygger i stor utsträckning på standarder som utformas på internationell nivå. En viktig del av ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM arbete med finansiell stabilitet är därför att i olika internationella forum påverka utformningen av finansiella standarder och finansiell tillsyn. deltog i diskussioner och beslut om utformningen av såväl standarder och regler som tillsynen på både global nivå och EU-nivå. I många av dessa frågor samarbetade med , Det internationella arbetet skedde fram- för allt inom ramen för , och finan- siell infrastruktur (CPMI), () och olika EU- organ såsom Europeiska centralbankssystemet (ECBS), Europeiska bankmyn- digheten (), () och Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK). Globalt samarbete om banker för banktillsyn främjar global finansiell stabilitet genom att ta fram standarder för minimikrav på internationellt aktiva banker. Riksbankschef var fram till ordförande i kommittén och förste vice riksbankschef var fram till representant i kommittén. deltog även tjänstemän aktivt i flera arbetsgrupper. fokuserade huvudsakligen på att färdigställa och verka för att standarderna införs fullt ut, och på ett konsekvent sätt i samtliga medlemsländer. Dessutom arbetade kommittén med att främja banktillsynsfrågor och med att sjösätta ett ramverk för att bedöma Baselstandardernas konsekvenser och potentiella oönskade effekter. Därtill studerade kommittén konsekvenserna av bland annat cyberrisker, nya betalningsinstrument, nya referensräntor, penningtvättsrisker och klimatrisker. Rådet för finansiell stabilitet (FSB) är inrättat för att samordna nationella myndigheter och internationella standardsättare och för att främja en effektiv lagstiftning inom den finansiella sektorn. är inte medlem i FSB men vice riksbankschef representerade i FSB:s regionala konsultativa grupp för (FSB RCG-E) där han är medordförande. var även involverad i FSB:s arbete med att utveckla krishanteringen för finansiell infrastruktur och i en arbetsgrupp som har tillsatts för att utvärdera ramverket för Too-Big-To-Fail. Som ordförande i deltog riksbankschef också i FSB:s möten på styrkommitténivå och plenarnivå. Globalt samarbete om finansiell infrastruktur deltog i flera internationella övervakningssamarbeten för utländska finansiella infrastrukturer som hanterar betalningar och värdepapperstransaktioner. Övervakningssamarbetena bygger antingen på lagkrav ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM eller på ömsesidiga överenskommelser med utländska system och myndigheter. deltog också i övervakningen av Swift, som är en organisation som tillhandahåller säkra finansiella meddelandetjänster till bland annat centralbanker och banker över hela världen. Vidare deltog i internationella arbeten med att bedöma i vilken grad globala standarder har genomförts i två länders respektive regelverk. Ar- betena organiserades av CPMI-IOSCO som består av CPMI, som är ett standardsättande organ med centralbanker, och IOSCO, som är ett motsvarande organ för värdepappersreglerare. Arbetet resulterade i två publicerade rapporter. medverkade i arbetet med att ta fram en publicerad rapport från CPMI om digitala värdeenheter och deras funktion som avvecklingsmetod för stora betalningar. Utöver dessa publicerade CPMI-IOSCO bland annat en rapport riktad till centrala motparter. Rapportens syfte är att sprida kunskap och öppna upp för diskussion om hur en central motpart kan planera och genomföra effektiva auktioner för att stänga öppna exponeringar när en deltagare fallerar. Detta är en fråga av stor vikt i och med att det blev nödvändigt att genomföra en auktion vid deltagarfallissemanget hos Clearing . deltog i EFK, som förbereder möten. Kommittén diskuterade bland annat frågor av gemensamt intresse inom ramen för IMF, rådets handlingsplaner för att hantera bankernas problemkrediter (non-performing loans, NPL) och för att motverka penningtvätt och terroristfinansiering, liksom kommissionens initiativ inom kapitalmarknadsunionen. verkade bland annat för mer verkningsfulla åtgärder för att komma till rätta med problemkrediter. deltog i ECBS:s arbetsgrupper. Där diskuterades frågor om cybersäkerhet i den finansiella infrastrukturen och arbetet med ett gemensamt europeiskt ramverk som gör det möjligt att på ett standardiserat sätt testa motståndskraften mot cyberrisker hos aktörer i det finansiella systemet. Ett annat fokusområde var förberedelser inför genomförandet av det andra betaltjänstdirektivet (Directive, PSD2). deltog också i analysen av digitaliseringen av betalningsmarknaden där frågor som innovationer och den globala digitala valutan , som Facebook har för avsikt att skapa, ingår. deltog också i den dialog som fördes inom ECBS om utformningen av tjänster för omedelbara betalningar. Europeiskt samarbete för makrotillsyn ESRB identifierar, analyserar och motverkar finansiella systemrisker i EU. deltar i dess styrelse, rådgivande tekniska kommitté och ett flertal arbets- och expertgrupper. bidrog bland annat till ut- ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM formningen av de makroekonomiska scenarier som ligger till grund för stress- tester av europeiska banker och i analysen av sammanlänkningar av infrastruk- bidrog även i analysen av makrotillsynsfrågor som rör centrala motparter och clearing av värdepapperstransaktioner i EU samt i ut- formningen av ett initialt ramverk för makrotillsynsöverväganden. utfärdade ESRB varningar till fem EES-länder och rekommen- dationer till sex EU-länder gällande sårbarheter kopplade till deras respektive är ett av de länder som fick en rekommendation. Rekommendationen föreslår lämpliga åtgärder för att hantera sårbarheterna på varnade ESRB för sårbarheterna på den fortsatte det nordisk-baltiska samarbetet inom stabilitetsområdet. hölls två möten med det nordisk-baltiska makrotillsynsforumet (, NBMF), som är ett samarbetsforum för centralbanker och tillsynsmyndigheter som ska fokusera på finansiella stabilitetsrisker och gränsöverskridande bankverksamhet i regionen. Utöver allmänna risker som kan påverka regionen fortsatte gruppen bland annat att diskutera hur myndigheter ömsesidigt kan erkänna varandras åtgärder för makrotillsyn. fortsatte även arbetet i den nordisk-baltiska stabilitetsgruppen (, NBSG), ett forum för finansministerier, centralbanker och tillsyns- och resolutionsmyndigheter i de nordiska och baltiska länderna. Stabilitetsgruppen har till uppgift att stärka beredskapen och hantera gränsöverskridande finansiella stabilitetsfrågor i den nordisk-baltiska regionen. genomfördes en nordisk-baltisk finansiell krisövning med cirka 300 deltagare från 31 myndigheter i de åtta nordiska och baltiska länderna samt från relevanta myndigheter i andra europeiska länder. är ordförande i den arbetsgrupp som förberedde krisövningen. var ordförande i . Utöver det internationella och europeiska samarbetet som syftar till att stärka det finansiella systemet har även andra internationella åtaganden. arbete med IMF innebär bland annat att tillsammans med ta fram position inför diskussioner och beslut i . till och med utgången av 2019 representerade den nordisk-baltiska valkretsen i IMF. samordnade och framtagandet av positioner i valkretsen. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital (alla länder bidrar proportionerligt) och lånearrangemang (länderna bidrar frivilligt). –2017 tecknade IMF nya bilaterala låneavtal med ett fyrtiotal av sina medlemsländer, däribland genom . Lånen sträcker sig som längst till utgången av 2020. fortsatte diskussionerna om IMF:s resurser framöver, både vad gäller insatskapitalet och lånearrangemangen. Till de större frågor som behandlades i hör krislånet till och inriktningen på IMF:s övervakning framöver. Två stora översyner har initierats i syfte att utvärdera och komma med förslag: dels av IMF:s regelbundna granskningar av den finansiella sektorn (Financial Sector Assessment Program), dels av all övervakning (). Dessa två översyner diskuterades av styrelsen , och slutresultatet ska presenteras . har i dessa diskussioner bland annat bett IMF att belysa fördelarna med öppen handel mellan länder och att stärka sin övervakning av den finansiella sektorn. Därutöver har påtalat vikten av att anpassa övervakningen till utvecklingen inom teknologi, digitalisering och hållbarhetsfrågor. samarbetar med centralbanker i utvecklingsländer för att överföra kunskaper inom viktiga centralbanksrelaterade områden. Denna typ av experthjälp brukar kallas teknisk assistans. Ett femtontal olika insatser genomfördes vid centralbankerna i och i samt vid den palestinska monetära myndigheten . Verksamheten finansierades med medel från Sida. Inom vissa utvalda områden arbetade särskilt med att fördjupa sin analys av det finansiella systemet. Stresstester av bankernas kapital och likviditet har genomfört olika typer av stresstester för att bedöma motståndskraften mot finansiella risker och hot i banksystemet. Ett stresstest är ett analytiskt verktyg som prövar bankers motståndskraft mot finansiella risker och hot i ett hypotetiskt scenario, exempelvis en djup ekonomisk recession med fallande tillgångspriser. lanserade två nya metoder för stresstester: en metod för bankernas kapital och en metod för bankernas likviditet. stresstester av bankernas kapital tyder på att bankernas kreditförluster skulle kunna bli omfattande i ett scenario med en djup ekonomisk recession. stresstester av bankernas likviditet visar att bankernas likviditetsbehov ökar snabbt om en finansiell stress fortgår mer än en månad och att bankerna har väsentliga likviditetsbehov . ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM Fortsatt höga andelar problemlån inom EU fördjupade analysen kring problemlån i den europeiska banksektorn och deras effekter på banker och finansiell stabilitet. Problemlån uppstår när låntagaren inte längre betalar enligt lånevillkoren. I är andelen problemlån mycket liten. Men den globala finansiella krisen och den efterföljande europeiska statsskuldskrisen ledde till att antalet problemlån ökade för flera europeiska banker, och andelen problemlån i det europeiska banksystemet är fortfarande högre än före finanskrisen. Stora volymer av problemlån kan innebära att bankerna får problem med sin kapitaltäckning och kan i värsta fall leda till fallissemang för bankerna. Problemlån minskar även bankernas lönsamhet och minskar deras förmåga att ge nya krediter. Problemlån riskerar också att hämma den långsiktiga ekonomiska tillväxten och medför att osäkerheten ökar inom banksystemet med förhöjda finansiella stabilitetsrisker som följd. Nya förutsättningar för bostadsutvecklare Efter fallet i bostadspriserna ökade osäkerheten på bostadsmarknaden och särskilt på marknaden för nyproduktion där förutsättningarna för bolag som utvecklar bostäder förändrades. Allt färre nya bostäder såldes, och hushållen blev alltmer ovilliga att sluta förhandsavtal. Eftersom finansieringen av nya bostadsprojekt ofta förutsätter att en stor andel bostäder säljs innan byggnationen påbörjas blev det därför svårt för bostadsutvecklarna att påbörja nya projekt. analyserade bostadsutvecklarnas affärsmodeller och intäktsredovisningar för att förstå vilka risker dessa är förknippade med. lyfte fram frågan om hur svenska värdepapper ska avvecklas för att den svenska värdepappersmarknaden ska fortsätta att vara attraktiv för investerare och emittenter. Frågan är viktig för det finansiella systemet eftersom värdepappersmarknaden är en central del och måste fungera så effektivt som möjligt. En riksbanksstudie publicerades som belyser ett antal frågor som relevanta aktörer – emittenter, investerare, värdepapperscentraler, banker och – behöver analysera för att kunna ta ställning till frågorna ovan. bjöds därtill olika aktörer på den svenska värdepappersmarknaden in till rundabordssamtal om hur framtiden för svensk värdepappersavveckling ska se ut. Klimatrelaterade risker är en källa till finansiella risker Klimatförändringarna är en av de största utmaningarna , och de kräver en global omställning till en mindre fossilbaserad ekonomi. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM av den globala uppvärmningen som omställningen i sig skapar klimatrelaterade risker. deltog i det internationella arbetet på området och belyste hur sådana risker kan påverka det finansiella systemets deltagare. För banker, försäkringsbolag och andra finansiella och icke-finansiella företag kan de klimatrelaterade riskerna skapa finansiella risker. Om dessa inte hanteras kan det få konsekvenser för den finansiella stabiliteten.