frsrdg · H704NR1 · 2020-03-17 00:00:00 — EU är ett av tre prioriterade områden i internationella strategi 2018–2022. I strategin understryks särskilt kontakten med Europaparlamentarikerna. Det finns en strävan i att förtydliga kontakterna med och de nordiska Europaparlamentarikerna. När representanter för rådet besökt parlamentet har man bland annat diskuterat utrikes- och säkerhetsfrågor, energifrågor, Östersjöfrågor och antibiotikaresistens. En delegation från besökte i den 11–. Avsikten med besöket var bland annat att upprätthålla och stärka de goda kontakterna och man diskuterade vikten av att slå vakt om gemensamma grundvärderingar, demokrati och jämställdhet. I delegationen ingick både den sittande presidenten (M) och vicepresident (S) och nästa års president, isländska . har en medarbetare anställd som rådgivare i EU- frågor. Medarbetaren har till uppgift att skapa nätverk som är väsentliga för samarbetet mellan och . Tjänsten är en tidsbegränsad projektanställning med möjlighet till förlängning . utlöper rådets ”Brysselkontors” mandat och presidiet ska därmed ta ställning till hur ska arbeta vidare med ärendet. Den externa utvärdering av utfallet som skulle ha gjorts sköts upp . kontor i var fram placerat i det danska kulturinstitutets kontor i närheten av . Kontoret stängde i samband med att rådgivaren lämnade sin tjänst men återinrättades när tjänsten tillsattes på nytt. På presidiets januarimöte i diskuterade och beslutade presidiet om det årliga upplägget för EU-arbete. Detta beslut inkluderade olika möteskonstellationer varav flertalet redan genomförts, såsom det traditionsenliga förmötet med nordiska Europaparlamentariker i samband med den parlamentariska möte i . Man beslutade även att sträva efter att återinföra regelbundna nordiska möten med nordiska Europaparlamentariker. Presidiet framhöll också att Brysselkontorets roll var något oklar. Den socialdemokratiska gruppen väckte frågan om hur Brysselkontorets mandat var förankrat i de nordiska parlamenten och betonade vikten av samordning med de nationella EU-utskotten. I presidiet enades man om att hålla ett möte med de nordiska parlamentens . Detta möte hölls i i samband med Cosacmötet och det föreslogs att möteskonstellationen skulle träffas framöver för informationsutbyte, förslagsvis i samband med Cosac. Presidiet upprätthåller kontakterna och samarbetet med . kommer enligt antagna riktlinjer att fortsätta arbeta med ryska parlamentsledamöter, men på grund av utvecklingen i under och efter 2014 begränsas antalet fasta årliga evenemang och man tittar i stället på andra alternativ för dialogmöten. Den övergripande situationen har försämrats men de nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontakter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. var den danska delegationen till värd för det årliga studiebesöket av ryska parlamentariker, och vid sessionen i genomfördes det sedvanliga mötet med ryska parlamentariker. Samarbetet med Västnorden och grannländer mot väst är också fortsatt prioriterat. Dessa områden har en unik natur som de miljömässigt är ytterst sårbara i av snabba klimatförändringar. har observatörsstatus i (, och ). Presidiet beslutade att , som en följd av eventuella utträde ur EU, besöka och för att betona de nära historiska och kulturella banden och vikten av ett fortsatt samarbete. stod riksdag och värdar för ett samtal om demokrati och pressfrihet i . Inbjudna var ett antal belarusiska journalister och politiker samt representanter från och . I samtalet framgick att oppositionen i landet är frustrerad över bristen på demokratisk utveckling. Det går inte att se någon förbättring sedan det senaste rundabordssamtalet, snarare en försämring. Metoderna för förtryck av demokratiska rättigheter tycks ha ändrats något, men pressfriheten, yttrandefriheten och föreningsfriheten är alltjämt starkt begränsade. Överhängande hot om höga böter för produktion och distribution av viss media försvårar situationen ytterligare. Vissa av de belarusiska deltagarna ansåg att samarbetet med EU blir alltmer innehållslöst, men de välkomnade engagemanget från exempelvis och . Presidiet tog utgångspunkt för sitt arbete i det svenska ordförandeskapsprogrammets prioriterade områden under rubriken och folklig förankring – jämställdhet, klimat, gränshinder och digitalisering. De ärenden som upptog mest tid under arbetsåret var samhällssäkerhet och beredskap, budget för och samt utvärdering av Nordiska rådets priser och prisutdelning. Presidiet har behandlat medlemsförslag om nordiskt energisam- arbete, försörjningssäkerhet och krisberedskap. Presidiet konstaterade att flera ärenden hade likheter med tidigare behandlade ärenden om totalförsvar och kris- och försörjningsplanering, vars rekommendation svarat att man delvis uppfyllt. Därför beslutade presidiet att etablera en arbets- grupp inom sig som får i uppgift att titta både på de nya förslagen och på mi- nisterrådets svar på rekommendationen samt lämna förslag till presidiet inför beslut om betänkande. I gruppen satt en representant per partigrupp. Ek (C) deltog för Mittengruppen och (SD) för Nordisk frihet. På sessionen i godkändes en ny strategi för fördjupat samarbete om samhällssäkerhet. De nordiska länderna står inför gemensamma utmaningar och hot inom en rad olika områden som påverkar samhällssäker- Den nya strategin innefattar samarbeten på områden som exempelvis konfliktförebyggande, cybersäkerhet och polisverksamhet. åtgärder och samarbete om skogsbränder, mat- och energiförsörjning, hälso- frågor, frågor som rör kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot samt de nordiska räddningstjänsterna. Efter förslag från den konservativa gruppen har ärendet A1801/Presidiet, medlemsförslag om att tydliggöra den nordiska nyttan i , beretts och det finns nu ett förslag om att ska besluta att det i alla medlems- och utskottsförslag ska finnas en tydlig beskrivning om vilken gemensam nordisk nytta ett förslag är tänkt att åstadkomma. erar nordisk nytta som att påtagliga positiva effekter uppnås genom gemen- samma nordiska lösningar jämfört med om samma verksamhet utförs i natio- nell regi, att manifestera och utveckla nordisk samhörighet, att öka nordisk kompetens och konkurrenskraft, att öka rörligheten för medborgare och före- tag mellan de nordiska länderna och att stärka det nordiska inflytandet inter- Beslut i ärendet ska komma att fattas i samband med temasessionen Presidiet har diskuterat en uppföljning av utvärderingen av Nor- diska rådets priser. Processen för nomineringar och offentliggörande samt for- matet för prisutdelningen var något nedtonad. mångåriga diskussioner i både och , ett antal medlemsförslag samt efter en idé från den norska delegationen beslutade presidium 2012 att man vid den 65:e sessionen i skulle prova en ny modell för prisutdelningen. bjudas in och vinnarna avslöjas vid en tv-sänd prisutdelning. har inneburit att arbetsmängden och kostnaderna har ökat betydligt, främst för de nationella parlamenten. Då alla fem länder anordnat prisutdelning i sam- band med sessionen skulle detta nya koncept utvärderas. året diskuterat frågor om bland annat organisationen, finansieringen, arbets- metoder, samarbete och kommunikation. Den svenska delegationen skrev i en remiss att det inom delegationen inte finns någon konsensus i frågan om antal priser då man anser att detta främst är en partipolitisk fråga snarare än en nationell. Delegationen föreslår att man ser närmare på frågan om färre nominerade i varje kategori med fortsatt fokus på kvalitet och de nominerades verk med den överordnade målsättningen att erkänna enastående konstnärliga och miljömässiga insatser. Den svenska delegationen vill att prisutdelningen fortsatt ska genomföras i förbindelse med sessionen vecka 44. Man anser dock att det nuvarande formatet är alltför budgetmässigt och personalresursmässigt omfattande, med tanke på utfallet och i jämförelse med rådets övriga budgetposter och arbetsuppgifter. Att förlägga prisutdelningen till värdlandets parlament skulle innebära att den fortsätter att genomföras under festliga former men i något mindre format och med avsevärda ekonomiska besparingar och ett reellt förenklande för de nationella sekretariaten att planera och genomföra evenemanget. Detta innebär även att prisutdelningen får en närmare koppling till parlamenten och . Den svenska delegationen anser att rådet behöver ta fram en gemensam vision (röd tråd) och gemensamma ramar för prisutdelningen som stämmer överens med grundsyftet med Nordiska rådets priser – att öka intresset för det nordiska kultursamhället och miljösamarbetet, att bidra till enastående nordiska konstnärliga och miljömässiga insatser och att bidra till att visualisera och belysa det nordiska samarbetet. Delegationen menar vidare att det land som är ordförandeland i och anordnar session ska ansvara för Nordiska rådets prisutdelning. Rådets sekretariat ansvarar för kommunikation och bjuder in de nominerade. För att undvika att hjulet uppfinns bör man från sida ansvara för att initialt överföra kunskap och erfarenheter och sedan efter behov stödja de nationella sekretariaten i förberedelserna för att säkerställa kvalitet, kompetens och effektivitet. Värdlandet har huvudansvar och sista ordet. Frågan ska slutbehandlas . Nordisk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik bidrar med en parlamentarisk dimension i det utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Presidiet möter i samband med sessionerna de nordiska utrikesministrarna för en dialog om aktuella frågor. Försvarsfrågor stod även 2019 högt uppe på dagordningen i . Den spända situationen i har bidragit till detta. En första rundabordskonferens om det försvarspolitiska samarbetet i regi hölls i . Erfarenheterna från rundabordskonferensen visade på att det var en lyckad form för att åstadkomma en levande och konstruktiv dialog om frågorna, och det beslutades bli årligt återkommande i landet som har ordförandeskapet i det nordiska försvarssamarbetet Nordefco. I den rådande europeiska säkerhetssituationen är nordiska försvarssamtal och konsultationer särskilt viktiga. Eftersom hade ordförandeskapet 2019 arrangerade under svenskt värdskap ett rundabordssamtal. svarssamarbetet firade i sin nuvarande form och , statssek- reterare hos försvarsminister , gav en presentation av arbetet i På det följde diskussion på följande teman: Hur kan det nordiska försvarssamarbetet vara en plattform för att bygga regional säkerhet i bredare Hur kan samarbetet stärkas i fredstid och bli mer långtgående även i kriser och i händelser av konflikt? Budget för det nordiska samarbetet 2019 Budgeten för det nordiska samarbetet inom ramen för uppgick till . beslutar om budgetramen och ska enligt genomföra de förslag till ändringar som rekommenderar om det inte finns synnerliga skäl att inte göra det. Budgeten för det nordiska samarbetet 2019 låg kvar nivå. Presidiet och partigruppernas budgetordförande har i förhandlingarna med rekommenderat ändringar i budgetförslaget vilka till stor del har tillmötesgåtts. Presidiet beslutade om inspel till handlingsplaner för de strategiska prioriteringarna i Nordiska ministerrådets vision, efter en remissrunda bland partigrupperna. De ämnen som lyftes fram var inrättandet av ett ministerråd för transport, etablerandet av ett permanent gränsregionalt statistiksamarbete, trygga, hållbara och demokratiska samhällen, desinformation och demokrati, jämställdhet, språkkunskaper och lagstiftningssamarbete. egen budget uppgick till , och uppgår den till . betalade av kostnaden . Rådsdirektören har på presidiets uppdrag skrivit brev till de nationella parlamentens talman och efterfrågat att budgeten ska pris- och löneomräknas. Talmannen gav beskedet att under förutsättning att godkänner budgetpropositionen kan budget pris- och lönekompenseras med en årlig ökning med . Talmannen skrev vidare att det noterats att rådet framöver kommer att få ökade tolk- och översättningskostnader och med anledning av detta meddelades det i brevet att det inte finns stöd för ytterligare budgetökningar. Vid behov får i stället verksamheten omprioriteras med fokus på rådets kärnverksamhet. Alla länder har ställt sig bakom en pris- och löneomräkning. Det innebär att kompenseras för pris- och löneökningar 2020 med . 7 Utskotten och kontrollkommittén Utskottet för ett hållbart Utskottet för ett hållbart arbetar med frågor som rör miljö- och naturskydd, klimatet, hållbart användande av naturresurser, jord- och skogsbruk, fiskeriförvaltning och sjöfart. Även livsmedelsfrågor, konsumentskydd, atomsäkerhet och biologisk mångfald behandlas i utskottet. Svenska ledamöter i utskottet var (S), (M), (MP) och (SD). ersattes av (MP). I samband med sessionen ersattes av (SD). Utskottet har haft fem möten. fastslogs att utskottet primärt skulle arbeta med frågor om hållbar konsumtion och produktion, klimatsmart byggande, en nordisk röst i förhållande till om biologisk mångfald samt deltagandet i klimattoppmötet COP 25. Därtill har utskottet följt upp frågor om forskning om havsförsurning, plastpartiklar i dricksvattnet, etableringen av en nordisk databas för havsmiljödata samt återvinningsstrategin. har utskottet besökts av ett flertal externa gäster, sakkunniga och experter och därigenom fått information om olika områden. Utskottet har bland annat mött representanter från Miljømærkning , , Nordiska investeringsbanken (NIB), Climate-KIC Nordic och energiföretaget . Årets sommarmöte hölls i och fokuserade på frågor om biodiversitet och klimatsmart byggande i förhållande till cirkulär ekonomi. Under sommarmötet fick utskottet besök av representanter från och som höll presentationer om biodiversitet, business och utvecklingen av globala avtal. Utskottet tog även del av en rad presentationer om hållbart byggande och byggteknik i . Under 71:a session i höll utskottet ett samrådsmöte med de nordiska miljö- och klimatministrarna. Även här stod biodiversitet och klimat på agendan, men också frågor om konsumenternas roll i kampen mot klimatförändringarna togs upp. Hållbar konsumtion och produktion Utskottet har följt upp rundabordskonferensen om hållbar konsumtion. beslutade utskottet att arbeta vidare med frågan genom att stärka det nordiska miljömärket Svanens kriterier. I samband med aprilmötet i bjöds därmed Miljømærkning kriteriechef in för att hålla en presentation om ämnet. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN att man var nöjd med Svanens befintliga kriterier för produkters livslängd och återvinningsmöjligheter, men att de tillämpas på relativt få produktgrupper. Därmed lade utskottet fram ett förslag om att ska iden- tifiera fler relevanta produktgrupper samt arbeta för att dessa ska omfattas av Rekommendationen antogs av i samband med sessionen i (rek. 19/2019/hållbart). har utskottet arbetat med frågan om hållbart och klimatsmart byggande. Byggsektorn står för 5–av koldioxidutsläppen i , något som bland annat beror på den utbredda användningen av betong och mursten. Därför har utskottet diskuterat hur byggbranschen kan minska sina utsläpp genom att ställa om till mer klimatvänliga material och metoder. Klimatsmart byggande var även ett tema för sommarmötet i , där utskottet fick ta del av presentationer om bland annat cirkulärt byggande, hållbar byggteknik och byggstandarder i . behandlade utskottet ett medlemsförslag från Mittengruppen om klimatsmart byggande i . Förslaget innehöll en rad åtgärder, såsom förbättrad kartläggning och uppföljning av byggnadsavfall, ökade incitament för tillverkning av resurseffektiva byggnader samt ett fördjupat nordiskt samarbete inom hållbarhetsdesign. I utskottets behandling av förslaget diskuterades möjligheten att utveckla digitala system till stöd för omställningen. Nordisk grön vänster uppmärksammade utskottet på att omställningen bör göras med hänsyn till de särskilda klimatförhållandena i det arktiska området. Förslaget skickades även på remiss till utskottet för välfärd och utveckling. I remissvaret framhölls vikten av att arbeta med anpassning av det befintliga byggnadsbeståndet och man ansåg att bör rekommendera ministerrådet att arrangera en konferens med deltagande från byggsektorn. In- spelen återspeglas i den rekommendation som antogs av vid sessionen i (rek. 17/2019/hållbart). På sessionen presenterade även den socialdemokratiska gruppen ett förslag om att ska rekommendera de nordiska regeringarna att fastställa gemensamma metoder, bindande krav och mål för koldioxidanvändningen i de nordiska länderna (A 1812/hållbart). FN:s globala avtal om biodiversitet Utskottet har följt upp frågan om en nordisk röst i utformningen av det globala om biodiversitet. I samband med sommarmötet behandlades svar från de nordiska regeringarna på rekommendationen om genomförandet av aktiviteter i syfte att involvera unga i förhandlingarna. De nordiska regeringarna ställde sig positiva till initiativet och lät meddela att man ämnar uppmana den nordiska arbetsgruppen för biologisk mångfald till att ingå i ett samarbete med utskottet för att genomföra aktiviteterna. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN nisterrådet stöttade rekommendationen och lät meddela att man kommer att arbeta aktivt med att involvera de unga i utvecklingen av det globala avtalet. På utskottsmötet i presenterades en så kallad verktygslåda med material och diskussionsupplägg, tänkt att fungera som underlag för ungdomsmötena. Underlaget är framtaget av i samråd med och nordiska ungdomsrepresentanter. Utskottet beslutade under mötet att skicka brev till de nordiska regeringarna och parlamenten med en uppmaning om att hålla nationella ungdomsmöten med det framtagna underlaget. Utskottet beslutade även att föreslå för presidiet att medfinansierar ungdomsmöten och sidoevenemang på . Frågan följs upp . Utskottet planerade även deltagande i klimattoppmötet COP 25 i . På agendan stod bland annat ett nordiskt möte med inbjudna från FN:s klimatpanel (IPCC) och den interparlamentariska unionen (IPU). Ett antal sidoevent om biodiversitet, politiskt ledarskap och cirkulär ekonomi genomfördes på nordiska paviljongen i . hade även en heldag i den nordiska paviljongen i i med fem olika sidoevent. (MP) deltog i en diskussion om cirkulär ekonomi och medverkade tillsammans med (SD) i en paneldebatt om parlamentarikers roll i den gröna omställningen. (MP) och (SD) agerade så kallade keynote listeners under en ungdomsworkshop om biodiversitet. Workshopen utgjorde startskottet för de ungdomsmöten som ska genomföras i de nordiska länderna . I anslutning till workshopen genomfördes en briefing där ungdomarna på plats i fick göra medskick till nordiska parlamentariker och ungdomsdelegater som fanns med på länk direkt från COP 25 i . Utskottet för ett hållbart har huvudansvar för hållbarhetsmålen 2, 6, 11 och 13–15. Vid sommarmötet beslutade utskottet att prioritera mål 14, Hav och resurser, –2019. Utskottet beslutade att särskilt behandla sex aspekter av frågan: fiske och hållbart fiskbestånd, klimatförändringens effekt på havet, föroreningar från landbaserad verksamhet, beskydd av områden, internationellt samarbete för att främja hållbart användande av havsresurserna samt innovativa lösningar för att skydda det livet. lade Mittengruppen fram ett förslag om att främja användningen av gipsspridning som en kortsiktig åtgärd mot övergödningen av (A 1805/hållbart). Bakgrunden till förslaget var en pilotstudie av metoden som genomförts i med goda resultat. Utskottet ställde sig positivt till förslaget och kommer att arbeta vidare med ärendet . På januarimötet behandlade utskottet ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om att etablera en gemensam nordisk databas för insam- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN ling av havsmiljödata (A 1759/hållbart). Efter dialog med ett antal forsknings- institutioner konstaterades dock att det av flera anledningar inte är genomför- bart och att en sådan databas kan komma att komplicera ett redan komplext Utskottet beslutade därför att inte arbeta vidare med förslaget. Utskottet har även följt upp frågan om forskning om försurning av haven efter ett förslag från den isländska delegationen (A 1763/hållbart). Mittengruppen reserverade sig mot förslaget men utskottet fann ändå att det fanns majoritet för att arbeta vidare med ett betänkande. på remiss till utskottet för tillväxt och utveckling och följs upp kommande år. Under sommarmötet hade utskottet besök av som höll en presentation om forskning om havsförsurning och dess påverkan på människan och havets ekosystem. Utskottet tog även under session i del av utdrag från Arktiska rådets rapport Acidification Assessment som bland annat redogör för forskning om havsför- surningens konsekvenser för fiskeindustrin i arktiska och subarktiska regioner. Utskottet behandlade Nordiska ministerrådets svar på en rekommendation gällande forskning om plastpartiklar i dricksvattnet, samt svar på en skriftlig fråga om varför detta ämne inte prioriterats i Nordiska ministerrådets budget . lät meddela att man finansierar ett flertal forskningsstudier om mikroplaster i dricksvatten som tyder på att detta inte är ett problem i de nordiska länderna. Utskottet konstaterade att man var nöjd med hur ministerrådet arbetar med frågan och ansåg därmed rekommendationen som färdigbehandlad. Den socialdemokratiska gruppen meddelade dock att de har arbetat med ett nytt förslag om hälsorisker kopplade till mikroplast. Medlemsförslaget, som rekommenderar att de nordiska regeringarna undersöker mängden mikroplast som kommer in i kroppen samt effekten av den, presenterades under session i (A 1813/hållbart). Avfallshantering har varit ett återkommande ämne . Utskottet har bland annat följt upp medlemsförslaget om en nordisk återvinningsstrategi för avfallsexport. I samband med utskottets möte i behandlades ett svar från de nordiska regeringarna, som lät meddela att avfallsexport regleras internationellt genom bland annat EU:s avfallstransportsförordning och att detta anses vara ett effektivt verktyg för att kontrollera strömningarna av farligt avfall. Den socialdemokratiska gruppen, som gett upphov till frågan, var nöjda med de nordiska regeringarnas svar och utskottet beslutade att arbeta vidare med frågan. På utskottsmötet i beslutade utskottet att justera medlemsförslaget till att fokusera på verksamheter i stället för länder, eftersom det är verksamheterna som kan garantera en ansvarsfull och miljömässig avfalls- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet arbetade även in UNR:s resolution om nolltolerans mot avfall (zero waste) i förslaget genom att rekommendera att utveckla nya återvinningsmetoder och lösningar för miljömässig avfallshantering. Utskottet kommer att arbeta vidare med återvinningsstrategin . I samband med utskottets möte i behandlades ett svar från om det nordiska arbetet med att reducera matsvinnet. Utskottet beslutade att arbeta vidare med frågan om matsvinn eftersom det konstaterades att de insatser som genomförts haft begränsad effekt. Det ställdes också en ny fråga till ministerrådet och de nordiska regeringarna om standarder och konkreta målsättningar för att minska matsvinn. I gästades utskottet av en forskare från som höll en presentation om matsvinn i . Presentationen påvisade att det finns en del osäkerhetsfaktorer kring vad som slängs och att det finns olika sätt att mäta matsvinn, bland annat genom att särskilja ätbart och oätbart matsvinn. I utskottet diskuterades en rad konkreta åtgärder för att reducera matsvinnet, såsom tillfälliga kampanjer, seminarium om matlagning och samverkan mellan olika sektorer. Utskottet beslutade att arbeta vidare med frågan och gav sekretariatet i uppgift att utarbeta en promemoria. Utskottet har arbetat med frågan om klimatinvesteringar efter ett medlemsförslag från Mittengruppen om att förstärka de nordiska miljöfinansieringsbolagen. Förslaget bottnar i Agenda och mål 17 om genomförande och globalt partnerskap. Utskottet ställde sig positivt till förslaget.