frsrdg · H704NR1 · 2020-03-17 00:00:00 — Möjligheten att etablera en nordisk grön bank och att utarbeta mötesplatser för privata och offentliga klimatinvesterare diskuterades på januarimötet i . I samband med septembermötet i anordnades ett miniseminarium med representanter från (), (Nefco), () och Ar- bejdsmarkedets Tillægspension (ATP) . Efter att ha lyssnat till institutionerna beslutade utskottet att medlemsförslaget skulle justeras till att reflektera behovet av att främja partnerskap och synliggöra investeringarnas effekter. Behandlingen av medlemsförslaget utmynnade i en rekommendation till ministerrådet som antogs av i samband med sessionen i (rek. 18/2019/hållbart). Rekommendationen uppmanar till utredning av arkitekturen kring de nordiska miljöfinansieringsbolagen samt att utarbetar mötesplatser för nordiska klimatinvesterare. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Kollagring och utnyttjandet av kolsänkor har utskottet behandlat ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om att stärka det nordiska samarbetet om utnyttjandet av kolsänkor (A 1773/hållbart). Förslaget syftar till att förbättra effektiviteten av klimatarbetet och bottnar bland annat i och EU:s 2030 mål för utsläppsminskningar. Konkret föreslår den socialdemokratiska gruppen att vikten av att öka kolsänkorna betonas i de nordiska ländernas klimatpolitiska riktlinjer samt att arbetar för en gemensam ståndpunkt i när det gäller utsläppskompensation i kolsänkor och kollager. På septembermötet i gästades utskottet av en representant från Fortum som höll en presentation om geologisk lagring av koldioxid (carbon capture and storage, CCS) i . I den efterföljande behandlingen av förslaget föreslog Mittengruppen och den konservativa gruppen att utskottet även rekommenderar att utveckla affärsmodeller för att öka investeringarna i koldioxidlagring. Detta i syfte att bättre reflektera Nordiska ministerrådets deklaration om ett koldioxidneutralt . Betänkandet godkändes på utskottets möte i samband med sessionen i . Under sessionen lade även Nordisk grön vänster fram ett nytt medlemsförslag om nordiska satsningar på naturliga lösningar för att binda och lagra koldioxid (A 1823/hållbart). Ett exempel på en sådan lösning är att genom minskad skogsavverkning och återställning av skogslandskap värna den biologiska mångfalden, och därigenom skydda den naturliga lagringen av koldioxid. budget behandlades vid utskottets sommarmöte i Kö- penhamn. Utskottet beslutade att sända ett brev till med en rekommendation om att öka budgeten för miljö och klimat för att avspegla ministerrådets ambition om att ska bli världens mest hållbara region. Utskottet kommer att fortsätta att arbeta med frågor om cirkulär ekonomi, däribland hållbar konsumtion och produktion, klimatsmart byggande och återvinningsstrategin. Utskottet kommer även att lägga stort fokus på biologisk mångfald, som är ett av huvudtemana i det isländska ordförandeskapsprogrammet , i ljuset av ungas involvering i utformningen av FN:s globala avtal om biodiversitet. Därtill kommer utskottet att följa upp frågor om matsvinn, forskning om försurning av haven, insatser mot övergödning i samt ett nordiskt samarbete om kollagring. Sommarmötet förläggs till , . Bland utskottets internationella åtaganden finns COP 26, COP 15 samt eventuellt deltagande i Beneluxförsamlingen och BSPC. 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet för kunskap och kultur i Utskottet för kunskap och kultur i behandlar frågor om kultur, litteratur, film och medier samt forskning och utbildning. Utskottet arbetar också med frågor som rör barn- och ungdomskultur, språksamarbete, idrott, folkbildning, vuxenundervisning samt civilsamhället och frivilligsektorns roll i de nordiska länderna. Svenska medlemmar i utskottet var 2019 (SD) vice ordförande, (S), (KD) och (V). utsågs till utskottets ordförande. (SD) ersatte efter session i utskottet och utsågs till vice ordförande. Utskottet har haft fem möten och har bland annat arbetat med ärenden som rör forskning, kultur, förebyggande folkhälsoarbete för att minska skolavhopp samt rörlighet för folkhögskolestudenter. Övriga frågor som behandlats i utskottet har rört samarbete mellan folkhögskolor i , digitalisering, litteratur, ömsesidigt erkännande av utbildning och yrkesmässiga kvalifikationer, friluftsliv samt gemensam nordisk auktorisationsordning för osteopater. Utskottet har även följt arbetet i EU med prioriterade områden, till exempel upphovsrätt och geoblockering, medier och språkfrågor. FN:s globala hållbarhetsmål har också behandlats i utskottet inom relevanta områden. har utskottet haft möten med ministrar, sakkunniga, experter, frivilligorganisationer och andra nordiska organisationer för att inhämta information och kunskap inom aktuella områden. har utskottet bland annat träffat representanter från i , (), Förbundet (), , och Stiftelsen . Årets sommarmöte/studieresa förlades till , och teman för mötet var forskning om kulturarv, kulturturism, utbildning och digitalisering, unga i arbete och skolavhopp. I samband med resan hade utskottet möten med Lagtinget (lagstiftande församling), hus i , Visit , samt Arbetsförmedlingen. Utskottet fick bland annat information om hur man arbetar med att få unga att fullfölja sin utbildning, kulturarv, arbetet med digitalisering och utbildning samt arbetet med att få in unga människor på arbetsmarknaden. Som brukligt hade utskottet en dialog med de nordiska kulturministrarna i samband med höstsession. Vid mötet diskuterades frågor som rörde avskaffande av geoblockering och nordisk tv över gränserna, samarbetet inom Nordvision och EU:s satellit- och kabeldirektiv. Andra frågor som dryftades var språkförståelsen i , språksamarbetet mellan de nordiska länderna samt rollfördelningen inom utbildnings- och kultursektorerna i . 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet behandlade ett medlemsförslag som den socialdemokratiska gruppen ställt om lansering av Spil Nordisk. Förslaget, som var inspirerat av den danska organisationen , pekade på att det finns ett behov av ökat fokus på nordisk musik i de nordiska länderna. Utskottet såg positivt på förslagets intentioner och konstaterade att den nordiska musikbranschen är under stark press från den internationella marknaden. Utskottets behandling utmynnade i en rekommendation till om att genomföra en strategisk insats för att stärka det nordiska musiklivet inom alla musikgenrer inklusive att främja ett starkare fokus på nordisk musik i de nordiska public service-kanalerna (rek. 2/2019/kultur). lämnade ett svar att man visserligen var enig med om behovet av bättre spridning och förmedling av nordisk musik men att public service-kanalerna måste stå fria när det gäller utbudets innehåll. pekade även på de insatser som redan görs för att stärka nordiskt musikliv, såsom stöd till Nordisk musikexport (Nomex), Nordiska kulturfondens satsning Puls samt . konstaterade också att intäkterna till nordiska upphovspersoner från nordisk public service är stabila eller ökande och att barn och unga i stor utsträckning tar del av musik på digitala plattformar. En majoritet av utskottet beslutade i sitt betänkande av meddelandet att rekommendationen därmed var slutbehandlad för rådets del. Den socialdemokratiska gruppen reserverade sig dock mot beslutet och ville avvakta politisk dialog med den ansvariga ministern. Utskottet utarbetade ett utskottsförslag om en kulturpolitisk redogörelse. Anledningen var att Nordiska ministerrådets nuvarande strategi för det nordiska kultursamarbetet 2013–2020 snart löper ut och att en redogörelse därför kunde vara starten på en dialog mellan de nordiska kulturministrarna och utskottet om en framtida strategi. I förslaget identifierades ett antal områden som utskottet önskade få en beskrivning av, bland annat dialogen med kulturlivet, mediefrågor, det nordiska språksamarbetet samt de nordiska husen och instituten. Utskottsförslaget utmynnade i en rekommendation i vilken uppmanades att lämna en kulturpolitisk redogörelse. gav ett positivt svar på rekommendationen och en redogörelse lämnades vid session 2019 i . I redogörelsen gjordes bland annat en genomgång av den nuvarande strategin och dess olika satsningar och projekt, till exempel kultur- och språkprogrammet för barn och unga – , Inkluderande kulturliv i , Världens bibliotek och Nordisk musikexport som alla har haft stor betydelse, både i och utanför . Ar- betet med att ta fram ett nytt fyraårigt samarbetsprogram hade satts igång och planerades vara färdigt . Den konservativa gruppen presenterade vid session i ett medlemsförslag om en gemensam nordisk kommitté för etiskt god- 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN kännande av klinisk forskning. Utskottet diskuterade förslaget och ställde sig bakom detsamma med motiveringen att en sådan gemensam kommitté kan specialisera sig på bedömningen av läkemedelsstudier och att bedömningen därmed blir lika i samtliga nordiska länder. Förslaget låg också i linje med FN:s globala mål 3 om att säkerställa god hälsa och främja välbefinnande för alla i alla åldrar. Utskottets behandling resulterade i två rekommendationer i vilka uppmanar dels att vara en pådrivare för att få på plats en gemensam nordisk kommitté för etiskt godkännande av kliniska studier, dels de nordiska regeringarna att bidra till att en gemensam nordisk kommitté för etiskt godkännande av kliniska studier etableras (rek. 6 och 7/2019/kultur). antog vid temasessionen 2018 en rekommendation till om att utreda om det norska Students at risk-programmet kan etableras i samtliga nordiska länder. Students at risk är ett program som syftar till att ge utländska studenter som arbetar för mänskliga rättigheter i länder med totalitära regimer möjlighet att fullfölja sina studier i . En utvärdering som genomfördes visade att programmet fungerar väl, och den norska regeringen har därför beslutat om en förlängning. I Nordiska ministerrådets svar på rekommendationen konstaterades att denna fråga är av nationell karaktär och därför inte kan behandlas av ministerrådet. Utskottet för kunskap och kultur i beslutade därför att sända en skriftlig fråga till , , och regeringar om programmet har diskuterats nationellt och om det finns ett intresse att etablera ett liknande program i respektive land. Utskottet mottog 2019 svar från regeringarna där det framfördes att det inte finns några konkreta planer på att etablera ett liknande program. Samtliga länder ansåg dock att initiativet är intressant och man följer utvecklingen och resultaten av programmet. I svaret framkom det även att det i och finns stipendieordningar för studenter från biståndsländer. Utskottet hade möjlighet att lämna synpunkter på ett ministerrådsförslag om samarbetsorganens nordiska finansiering. I förslaget sägs att för utbildning och forskning (MR-U) bland annat vill att de nordiska budgetmedlen för de fyra institutionerna på utbildningsområdet förs över till Nordforsk 2021–2023 och att Nordforsk får i uppdrag att utarbeta ramavtal med institutionernas värduniversitet . Anledningen till denna förändring var att man ville se en ökad flexibilitet och en större kompetens när det gäller att prioritera, bedöma, finansiera och utvärdera forskning. I sitt betänkande över förslaget uppmanade utskottet ministerrådet att beakta de kommentarer som kommit in från de berörda organen, bland annat vikten av samarbete med institutionerna om utformningen av det framtida finansieringsinstrumentet, utvärdering , ett tydliggörande rörande underhåll av forskningsinfrastruktur samt betydelsen av att kunna behålla den nordiska nytta som institutionerna genererar. Mot den bakgrunden ställde sig bakom en rekommendation till om att genomföra förslaget men 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN med de hänsyn till utskottets kommentarer (rek. 9/2019/kultur). demokratiska gruppen reserverade sig och ville i stället se en tydligare priori- tering samt en genomgång av de nordiska institutioner som får finansiellt stöd och se om stödet går till rätt institutioner i relation till kriteriet nordisk Utskottet gavs tillfälle att inkomma med kommentarer och inspel rörande ett ministerrådsförslag om ett nytt samarbetsprogram för utbild- ning och forskning 2019–2023. Utskottet framförde i sitt betänkande över det utarbetade samarbetsprogrammet att dialogen med ministerrådet varit god, att utskottets synpunkter i hög grad hade hörsammats och att programmet låg väl i linje med aktuella prioriteringar och rekommendationer i . Bland de teman som lyftes fram i programmet fanns tidiga insatser i förskola och skola, ökad rörlighet bland studenter, ömsesidigt erkännande av examens- bevis, digitalisering, forskningssamarbete och språksamarbete mellan de nor- Utskottet beklagade dock att temat från det tidigare samarbets- programmet om att stimulera ett ökat samarbete mellan nordiska högre utbild- ningsinstitutioner, till exempel inom små akademiska områden inte var inklu- derat i det nya programmet, och man saknade även en skrivning om folkbild- Utskottet såg fram emot ett fortsatt gott samarbete med mi- nisterrådet för utbildning och forskning, och behandlingen av ärendet ledde fram till en rekommendation som antogs vid session i Stock- holm (rek. 10/2019/kultur). Partigruppen frihet lade fram ett medlemsförslag om en gemensam nordisk auktorisationsordning för osteopater. en vetenskapsbaserad vårddisciplin som betonar sambandet mellan kroppens struktur och funktion och är ett legitimerat yrke och en integre- rad del av hälso- och sjukvården i nio europeiska länder, inklusive , Medlemmarna i utskottet för kunskap och kultur i var positiva till förslagets intention att osteopatyrket bör bli ett reglerat legiti- mationsyrke även i och , eftersom det skulle innebära bättre för- utsättningar för att bedriva forskning inom området. Det skulle även medföra en förbättrad patientsäkerhet och allmän tillgänglighet till osteopatisk vård, en mer rättvis arbetsmarknad samt ett tydligare ramverk att förhålla sig till för den enskilda osteopaten. Utskottets behandling av förslaget ledde till en re- kommendation i vilken uppmanar regeringarna i och att verka för att osteopatyrket blir ett reglerat legitimationsyrke i och (rek. 12/2019/kultur). Utskottet lade fram ett utskottsförslag om förbättrade villkor för folkhögskolestudenters rörlighet och för samarbete mellan folkhögskolor i Utskottet framförde i sin behandling av förslaget att de nordiska folk- högskolorna har en viktig roll att spela när det gäller förståelsen av den ge- mensamma nordiska historien och kulturen, de nordiska språken och de de- Folkhögskolorna ger de studerande unika möjligheter att både lära av och få en djupare inblick i andra nordiska länder. ministerrådets handlingsplan för mobilitet 2019–2021 konstateras att rörlighet 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN och integration är bärande faktorer i det nordiska samarbetet. Med anledning av utskottets förslag antog två rekommendationer. Den ena riktade sig till som bland annat uppmanades att möjliggöra för nordiska folkhögskolestuderande att individuellt söka bidrag från Nordplus Vuxen för de extra kostnader som är förenade med att studera en komplett kurs på en folkhögskola i ett annat nordiskt land och att inrätta ett stöd inom ramen för Nordplus som möjliggör för folkhögskolor att förstärka sin nordiska profil (rek. 13/2019/kultur). I den andra rekommendationen uppmanades att bemyndiga att ändra i regelverket så att det blir möjligt för svenska studenter att söka studiemedel för studier på folkhögskola i och (rek. 14/2019/kultur). Utskottet yttrade sig om ett medlemsförslag om ömsesidigt godkännande av utbildning och yrkesmässiga kvalifikationer inom parallella arbetsområden. I förslaget – som behandlades i utskottet för tillväxt och utveckling i – framhölls fördelarna med att automatiskt erkänna varandras högre utbildningar i de nordiska länderna, på liknande sätt som man gjort mellan de baltiska länderna och i . Utskottet ställde sig positivt till förslaget men betonade att man behöver skilja mellan högre utbildningar och yrkesmässiga kvalifikationer. Utskottet framhöll också vikten av att tydliggöra vilka examensbevis som redan är automatiskt godkända och betydelsen av att involvera branscherna i de delar som rör branschreglerade yrken. Den socialdemokratiska gruppen lade fram ett medlemsförslag om en nordisk handlingsplan för friluftslivet. I förslaget framhölls de positiva effekterna av att vistas i skog och mark, bland annat med hänvisning till forskning som visar att naturupplevelser bidrar till att minska stresshormonerna i kroppen. Förslagsställarna pekade på att det ökande intresset för friluftsliv ställer krav på att både naturen och infrastrukturen värnas. I syfte att lyfta fram dessa båda aspekter av friluftslivet i fanns det i förslaget listat ett antal områden som bör ingå i en nordisk handlingsplan: forskning, friluftslivets ideella organisationer, ökad turism, klimatet och växthuseffekten, integration, undervisning samt stadsplanering. Utskottet ställde sig i sitt betänkande bakom förslagets intentioner, som man pekade på att det finns viss forskning på området, bland annat finns rapporten som togs fram efter en rekommendation i 2014. Utskottet konstaterade även att förslaget hade koppling till flera av utskottens och rådets aktuella teman, såsom hållbar utveckling, hållbar turism, barn och unga samt folkhälsa. Behandlingen av förslaget utmynnade i en rekommendation i vilken ministerrådet – förutom framtagandet av en handlingsplan – uppmanas att ta fram forskning om dels hur man kan uppmuntra fler att delta i friluftsaktiviteter, dels undersöka varför en del människor väljer bort friluftsaktiviteter. uppmanas även att överväga att genomföra ett gemensamt nordiskt friluftsår (rek. 11/2019/kultur). 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN I samband med session i träffade rådets fyra fackutskott, däribland utskottet för kunskap och kultur i , ordförandena i de nationella fotbollsförbunden i , , och . grunden till mötet var att de nordiska fotbollsförbunden genom att tillsammans arrangera för damer 2027 vill placera på den internatio- nella fotbollskartan, lyfta fram gemensamma nordiska värderingar och visa på goda exempel på hållbara lösningar. De fyra rådsutskotten beslutade att stödja de nordiska fotbollsförbundens avsikt att skicka in en ansökan om att få arran- gera evenemanget och utskotten uppmanade de nordiska samarbetsministrarna att både i ord och handling stödja en sådan ambition och ansökan. Utskottet diskuterade vid sitt möte olika förslag på långsiktiga budgetprioriteringar för Nordiska ministerrådets budget 2021 och framöver. Mot bakgrund av ministerrådets vision 2030 om att ska bli världens mest hållbara och integrerade region beslutade utskottet att ge förslag till insatser på utbildningsområdet, om nordisk språkförståelse och om kultur och hållbar utveckling. Utskottet var också enigt i att framföra behovet av en nordisk jämförande undersökning om konstnärers villkor, insatser för att stärka kulturens roll för ett hållbart samhälle, de nationella minoritetsspråkens ställning, behovet av kompetenta lärare, livslångt lärande sett i ljuset av yrkeslivets förändring samt avskaffande av geoblockering. Utskottet fortsatte 2019 sitt arbete mot gränshinder på kultur- och utbildningsområdet. Utskottet utsåg (KD) och (S) till medlemmar i gränshindergrupp. Nordiska ministerrådets organ , som har till uppgift att befrämja den fria rörligheten inom genom att avskaffa gränshinder, översände en aktuell lista till utskottet över konkreta hinder som man arbetade med. Många frågor i listan hade tidigare uppmärksammats av utskottet och tagits upp i gränshindergrupp, bland annat lärlingsplatser i och , erkännande av färöiska körkort, erkännande av yrkeskvalifikationer samt bättre digitala verktyg för att kommunicera med det offentliga över de nordiska gränserna. Utskottet för kunskap och kultur i avser att bland annat följa upp ett antal aktuella rekommendationer och fortsätta att arbeta med frågor som rör utbildning och forskning, kultur, idrott, friluftsliv samt relevanta EU-frågor. Prioriterade frågor för utskottet kommer att vara nordisk språkförståelse, desinformation och falska nyheter, livslångt lärande, kulturarbetares 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN villkor samt FN:s globala mål för hållbar utveckling. Utskottet fortsätter även arbetet med att avskaffa gränshinder på relevanta områden. Utskottet beslutade vid sitt möte att sommarmötet förläggs till med omnejd. Teman för sommarmötet kommer att vara utskottets prioriterade områden; språkförståelse, kultur och hållbar utveckling, forskning och livslångt lärande. Utskottet planerar att besöka bland annat Hus i , det nordiska institutet , , Thingvellir, Reykholt och Borgarnes – center för vuxnas lärande. I samband med sommarmötet arrangeras även ett språkseminarium om hur man kan främja den internordiska kommunikationen och vilka tekniska möjligheter som finns på detta område. Utskottet för tillväxt och utveckling i Utskottet för tillväxt och utveckling i arbetar med ämnen och frågor som handlar om arbetsmarknad och arbetsmiljö, näringsliv, handel och industri, energi, bekämpandet av gränshinder samt transport och transportsäkerhet. Därtill behandlar utskottet frågor inom finanspolitik och ekonomisk politik – härunder ramvillkoren för forskning, produktion och handel. Regional- och strukturpolitik, kommunikation och it hör också till arbetsområdena. Dessutom har utskottet numera det samlade operativa ansvaret för arbetet med gränshinder även om övriga utskott också kommer att arbeta med gränshinder inom sina respektive politikområden. Svenska medlemmar i utskottet har varit (S), (V) och (L). var även (C) medlem i utskottet. har varit utskottets ordförande och har varit vice ordförande. har varit rapportör för finans- och skattefrågor, har varit rapportör för energifrågor och har fortsatt att vara representant i . Utskottet för tillväxt och utveckling har i likhet hållit fem möten. Det traditionsenligt förlängda sommarmötet hölls detta år i med temana sjöfart, transportfrågor, byggstandarder och turism. hade utskottet valt att primärt prioritera turism, byggstandarder, skatteflykt, FN:s hållbarhetsmål och transportfrågor. Utskottet hade även planerat att hålla ett energievent i . I samband med januarimötet gjordes följande tillägg till utskottets prioriterade frågor: digitalisering och ett besök till Beneluxunionen. Gränshinder är som tidigare en prioriterad fråga inom utskottet. Ett stort antal externa gäster, sakkunniga och experter har inbjudits att delta vid utskottets möten för att ge information och föra dialog om särskilda sakfrågor. har utskottet bland annat träffat ministerrådets sekretariat 7 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN för arbetsmarknadssektorn, byggindustrier, representanter för det nordisk-baltiska e-id projektet (Nobid), det , Vätgas I samband med januarimötet i hölls en politisk dialog med Is- lands minister för turism, industri och innovation Thórdis Kolbrún Gylfadóttir med anledning av den utfärdade rekommendationen om nationell koordinering för fler besökare till . Vid mötet diskuterades det isländska ordföran- deskapets prioriteringar inom turismområdet i stort snarare än rekommenda- Ministern informerade bland annat om att en nordisk turismkonferens med fokus på säkerhetsplaner för researrangörer skulle hållas under det is- deltog utskottets ordförande (S) vid ett möte i med de nordisk-baltiska digitaliseringsministrarna för en politisk Mötet upplevdes negativt eftersom ministrarna inte verkade ha uppfat- tat att det skulle hållas en politisk dialog. höll ordförande en politisk dialog med utbildningsminister om rådets rekommendation om livslångt lärande. tet beslutade därefter att bjuda in utbildningsminister till utskotts- mötet för att följa upp frågan. Årets sommarmöte hölls i . Inledningsvis diskuterades sjöfart, transportfrågor och digitalisering. Utskottet gjorde bland annat studiebesök till hamn, och och studerade elektrifiering av hamnar och transporter.