frsrdg · H704RB6 · 2020-09-02 00:00:00 — Framställning till 2019/20:RB6 Medgivande för att ge kredit till IMF är finansiell motpart till () för räkning och tillhandahåller utländsk valuta ur valutareserven till IMF under flera olika finansieringsarrangemang. Grunden för medlemsländernas åtagande till IMF är de s.k. kvotresurserna som är permanenta och utgör länders medlemskapital i IMF. Därutöver finns de s.k. nya lånearrangemangen (New Arrangements to Borrow, NAB), som IMF kan använda som ”en andra försvarslinje”, om IMF:s utlåningskapacitet, som kommer från medlemskapitalet, behöver kompletteras. NAB skapades 1998 och är en temporär finansieringskälla, eftersom IMF tar ställning till huruvida NAB fortfarande behövs under kommande period. Utöver NAB har IMF tecknat temporära bilaterala låneavtal med ett antal medlemsländer, däribland . De bilaterala lånen fungerar som ”en tredje försvarslinje” och utgör cirka en tredjedel av IMF:s resurser. Frågan om huruvida IMF ska teckna nya bilaterala lån med sina medlemsländer, samt ifall NAB bör förlängas har diskuterats inom både IMF och EU . Under sitt årsmöte presenterade IMF ett paketförslag för resurser, bestående av en fördubbling av NAB, med motsvarande minskning av de bilaterala lånade resurserna. Förslaget innebär att IMF:s totala resursnivå bibehålls i närtid. Paketet godkändes av , under förutsättning att nationella parlament ger sitt godkännande. NAB är en mer långsiktig finansieringskälla än de bilaterala lånen. I NAB deltar också fler stora långivare, vilket möjliggör en bättre bördefördelning. För del innebär reformen ett något minskat åtagande till IMF, eftersom andel av de bilaterala lånen varit större än andelen i NAB. har IMF:s medlemsländer genom sin representation i 2019/20:RB6 SAMMANFATTNING gett stöd för resurspaketet eftersom man bedömer att det är viktigt att även framöver bibehålla IMF:s resurser på nuvarande nivå, givet den stora osäkerheten och riskbilden i den globala ekonomin. Enligt bedömning utgör IMF:s resurser för utlåning ett nödvändigt stöd för stabiliteten i den globala ekonomin och det finansiella systemet. Det är därför befogat att medverkar till att bibehålla IMF:s utlåningskapacitet på nuvarande nivå. föreslår därför i denna framställning att medger att ingår avtal med IMF för att förlänga samt öka åtagande under NAB till 4,5 miljarder SDR (motsvarande ca 58 miljarder kronor1) samt att förnya de bilaterala lånen. Förslaget innebär att de bilaterala lånen förnyas på sin nuvarande nivå på 7,4 miljarder SDR (motsvarande ca ), men att de vid ikraftträdandet av ökningen av NAB minskar till 3,2 miljarder SDR (motsvarande ca ). Sammantaget innebär förslagen att IMF:s nuvarande resursnivå bibehålls men att åtagande gentemot IMF minskar med 1,7 miljarder SDR (motsvarande ca ). 1Baserat på växelkursen då 1 SDR motsvarade . Förslag till riksdagsbeslut ............................................................................... Bakgrund och redogörelse för ärendet ............................................................ medverkan i NAB .......................................................................... medverkan i de bilaterala lånen ..................................................... NAB:s användande och funktionssätt........................................................... De bilaterala lånens användande och funktionssätt ...................................... IMF:s aktuella förslag för de lånade resurserna.............................................. Överväganden och förslag ............................................................................ Deltagare i föreslaget NAB-arrangemang..................................................... Deltagare i de bilaterala låneavtalen ............................................................. föreslår att medger att: 1.Riksbanken utökar åtaganden i Internationella valutafondens lånearrangemang NAB till 4,5 miljarder SDR (motsvarande ca ) samt förlänger det arrangemanget från och med tidigast . 2.Riksbanken får dels ingå ett avtal med om en kredit på 7,4 miljarder SDR (motsvarande ca ), dels minska den krediten till 3,2 miljarder SDR (ca ) vid ikraftträdandet av lånearrangemanget enligt punkt 1. (ordförande), , , , Per och har deltagit i beslutet. Föredragande har varit . Bakgrund och redogörelse för ärendet är finansiell motpart till () för räkning, vilket bland annat innebär att tillhandahåller utländsk valuta ur valutareserven till IMF för vidareutlåning till andra länder. Åtaganden till IMF kan liknas vid garanterade kreditlinor där och avtal med IMF reglerar gränserna för vad IMF kan begära av . deltar i finansiering av IMF under flera olika arrangemang. åtagande gentemot IMF denomineras i särskilda dragningsrätter (SDR), som är den räkneenhet IMF oftast använder. Efter finanskrisens utbrott och den efterföljande skuldkrisen i behövde flera länder vända sig till IMF för att söka finansiellt stöd och IMF:s utlåning ökade markant. har IMF:s medlemsländer vid ett flertal tillfällen beslutat om förstärkta resurser, för att kunna möta medlemsländernas lånebehov. IMF bedömer att nuvarande resursnivå bör bibehållas även fortsättningsvis för att kunna täcka eventuella lånebehov från medlemsländer. IMF:s medlemsländer gav sitt stöd till denna bedömning vid årsmötet och har IMF:s medlemsländer dessutom genom sin representation i gett stöd för resurspaketet. Därefter har den ekonomiska krisen i spåren av coronapandemin, där ett stort antal länder har vänt sig till IMF för finansiellt stöd, ytterligare ökat det förväntade behovet av finansiering från IMF. Grunden till IMF:s resurser är dess medlemskapital (s.k. kvotresurser). Till det bidrar alla IMF:s medlemsländer. Det är också medlemskapitalet som styr ländernas röststyrka i IMF och det är den finansieringskälla som IMF använder i första hand. Därutöver finns möjlighet för IMF att få kompletterande finansiering under de s.k. nya lånearrangemangen (NAB), som kan användas om medlemskapitalet bedöms som otillräckligt. Därutöver har IMF även ingått bilaterala låneavtal med medlemsländer, vilka i sin tur kan användas om kvotresurserna och NAB faller under en kritisk gräns. De ursprungliga bilaterala lånen som tecknades 2009 och 2010 användes av IMF, men sedan dessa har man även förstärkt de andra försvarslinjerna (t ex dubbleringen av medlemskapitalet som trädde i kraft ) vilket inneburit att IMF inte behövt utnyttja de efterföljande bilaterala låneåtagandena. Medlemskapitalet är den av IMF:s resurskällor som tar längst tid att förändra eftersom det är permanent och även styr länders röststyrka i IMF. NAB är ett multilateralt arrangemang där förändringar kräver bred enighet och är en temporär finansieringskälla som beslutas i taget. Bilaterala lån är än mer tidsbegränsade, med maximalt fyra års löptid, och formerna kan i större utsträckning påverkas av enskilda medlemsländer. BAKGRUND OCH REDOGÖRELSE FÖR ÄRENDET NAB bildades och utgörs av en uppsättning kreditavtal mellan IMF och 40 medlemsländer, däribland genom , och omfattar totalt ca 182 miljarder SDR. nuvarande åtagande under NAB motsvarar cirka 2,3 miljarder SDR (ca ). Den innevarande NAB-perioden löper ut . IMF:s exekutivstyrelsefattade beslut om att föreslå en dubblering av NAB. ingår i den Nordisk-baltiska valkretsen, som representeras i exekutivstyrelsen av exekutivdirektör från . Den nya NAB- perioden är tänkt att starta , och fortlöpa till , förutsatt att deltagare motsvarande av kapitalet i ratificerar ändringarna. Dubbleringen av innebär ett åtagande om 4,5 miljarder SDR (ca ) för . Om det på grund av betalningsbalans och tillgängliga reserver inte anses rimligt att förvänta sig att lånar ut pengar, kan be om att inte behöva delta i utlåningen. medgav 1997 att för del biträdde det inom IMF fattade beslutet om deltagande i NAB för en femårsperiod (bet. 1996/97: FiU16). medgav att förlängde deltagandet i NAB med ytterligare en femårsperiod (bet. 2002/2003:FiU17). Samma sak skedde (bet. 2007/08:FiU17). medgav att ökade det svenska åtagandet i NAB till ett belopp om 4,44 miljarder SDR (bet. 2010/11:FiU17). godkände vidare en minskning av NAB för del i samband med att medlemskapitalet ökade i motsvarande grad (bet. 2011/12:FiU16). medgav att förlängde deltagandet i NAB med ytterligare en femårsperiod (bet. 2016/17:FiU29). medverkan i de bilaterala lånen De bilaterala lånen tillkom i samband med ökningen av IMF:s utlåning i spåren av finanskrisen. De temporära bilaterala lån som IMF ingick med ett antal medlemsländer 2009 och 2010 har förlängts två gånger. Liksom i NAB deltar 40 länder, och avtalen omfattar totalt ca 318 miljarder SDR. nuvarande åtagande inom de bilaterala lånen är cirka 7,4 miljarder SDR, eller . Det nya avtalet reglerar att IMF har rätt att låna maximalt 7,4 miljarder SDR, samma maxbelopp som tidigare lån. När dubbleringen av NAB träder i kraft minskar beloppet till 3,2 miljarder SDR, motsvarande . Det nya åtagandet att låna ut under det bilaterala låneavtalet föreslås träda i kraft , och fortlöpa till . Därefter har IMF, efter medgivande och IMF:s styrelses godkännande, möjlighet att förlänga avtalet till . BAKGRUND OCH REDOGÖRELSE FÖR ÄRENDET åtagande att låna ut under avtalet kan pausas av IMF, ifall begär en omprövning, om det på grund av betalningsbalans och tillgängliga reserver inte anses rimligt att förvänta sig att lånar ut pengar. Ett sådant beslut fattas av efter att ha beaktat skäl för begäran. En sådan begäran brukar normalt inte avslås. Likaså kan , av samma skäl som ovan, begära förtida återbetalning av utlånade medel. Även detta beslut fattas av efter att ha beaktat skäl. IMF har även rätt att låna under avtal i syfte att betala tillbaka ett lån till en annan långivare som begär förtida återbetalning. Om en sådan situation uppstår får IMF låna de medel som behövs så länge det finns utestående fordringar till ett långivarland års avtal och givet att det finns outnyttjat låneutrymme under avtal. medgav att för del ingick avtal om att delta i de bilaterala lånen, samt medgav en förlängning av bilaterala låneavtal, vilket upprepades (bet. 2009/10:FiU13, bet. 2012/13:FiU17 och bet. 2016/17:FiU28). NAB:s användande och funktionssätt som NAB skapades, 1998, aktiverades det för att bidra till finansieringen av IMF:s utlåning till . Sedan användes inte NAB fram till den globala finanskrisen, då NAB användes för utlåning till ett flertal länder –2016. För att NAB ska kunna aktiveras krävs det att deltagare motsvarande av kapitalet i ger sitt godkännande. När NAB är aktiverat kan IMF använda dessa resurser för att finansiera utlåning till medlemsländer. ändrades systemet för aktivering av NAB, från att aktiveras från fall till fall, till att aktivering skedde . NAB aktiverades under det nya systemet första gången , och aktiverades sedan nio påföljande gånger. I samband med att IMF:s medlemskapital ökade gjorde IMF bedömningen att dessa medel skulle vara tillräckliga för att finansiera IMF:s utlåning i närtid, och NAB försattes därför i viloläge . Detta innebär att nya utlåningsprogram som beslutas av inte kan finansieras med NAB-medel (per ) utan att beslut om aktivering av NAB fattas. Sannolikheten att NAB kommer att aktiveras i spåren av coronapandemin bedöms dock av IMF vara stor. Per hade IMF använt av totala NAB-åtagande, vilket innebär att 112 miljoner SDR av NAB-åtagande var utbetalt till IMF. Varje enskild dragning under avtalet denomineras i SDR medan de faktiska transaktionerna mellan IMF och oftast regleras i amerikanska dollar. har rätt att välja vilken av vissa angivna valutor (amerikanska dollar, euro, brittiska pund, japanska yen eller kinesiska yuan) som lånas ut under avtalet. IMF har rätt att återbetala lånet i antingen någon av dessa valutor, i svenska kronor eller i SDR. BAKGRUND OCH REDOGÖRELSE FÖR ÄRENDET Om IMF utnyttjar låneavtalet med kan den som huvudregel låna medlen i högst från lånetillfället. är den längsta återbetal- ningsperiod IMF beviljar i sin utlåning. IMF kan dock, med långivarens med- givande, ytterligare förlänga återbetalningstiden med ytterligare upp till fem Detta syftar till att skydda IMF från likviditetsrisk för den händelse att nå- got av IMF:s programländer inte betalar tillbaka sina lån . erhåller ränta från IMF på utestående medel. samma som medlemsländerna får vid annan utlåning till IMF, den så kallade Denna är en sammanvägd marknadsränta som varierar . SDR-räntan har ett golv på . Sedan krisen har SDR-räntan legat på, eller mycket nära räntegolvet. IMF betalar ränta till vid De bilaterala lånens användande och funktionssätt Villkoren för IMF:s upplåning från medlemsländerna regleras i , i IMF:s riktlinjer för upplåning och i de bilaterala låneavtal IMF tecknar med respektive långivare. För att försäkra likabehandling beslutar om ett standardavtal för de bilaterala lånen vars huvudsakliga villkor inte kan frångås i bilaterala avtalsförhandlingar. Avtalen kan emellertid skilja sig marginellt från varandra beroende på landspecifika juridiska förutsättningar. I IMF:s riktlinjer för utlåning fastslås också att IMF ska sträva efter en jämn bördefördelning mellan långivarländerna inom varje lånekategori. De bilaterala lånen måste aktiveras för att IMF ska ha rätt att utnyttja dem. För att de bilaterala lånen ska aktiveras krävs att IMF:s kvarvarande medel för utlåning understiger en nedre gräns på 100 miljarder SDR och att det nya lånearrangemanget NAB är aktiverat eller är tömt på resurser. Dessutom måste bilaterala långivare motsvarande av kapitalet i rösta för en aktivering. Att aktiveringen av låneavtalen sker genom röstning är ett sätt att öka långivarnas inflytande. Precis som i fallet med NAB denomineras dragningar under de bilaterala lånen i SDR, men kan regleras i den valuta som avtalats. Återbetalningsperioden och erhållen ränta är densamma. IMF:s aktuella förslag för de lånade resurserna För att öka långsiktigheten och säkerställa ett så brett deltagande bland medlemsländerna som möjligt, kom IMF under sitt årsmöte med ett paketförslag för de två temporära resursarrangemangen. Förslaget innebär en dubblering av NAB från nuvarande 182,4 miljarder SDR, till 364,7 miljarder SDR, med motsvarande minskning av de bilaterala lånen. NAB- arrangemanget ses som en mer långsiktig och stabil finansieringskälla för IMF, där också fler stora bidragsgivare deltar. Vidare är bidragen i NAB i högre grad fördelade i proportion till ländernas kvotandelar (ägarkapital), vilka styr inflytandet i IMF. Omfördelningen av resurser från de bilaterala lånen till NAB möjliggör därför en bättre bördefördelning. fattade beslut om att godkänna dubbleringen av NAB, vilket betyder att NAB-medlemmarna har fram till på sig att godkänna förändringarna i , inklusive dubbleringen, som skulle träda i kraft . Annars löper NAB- avtalet i sin nuvarande form på t.o.m. . En medlem kan välja att inte godkänna ändringarna i avtalet. Det medför att medlemmen inte ingår det nya avtalet och då behåller sitt tidigare . Varje enskild deltagare har enligt rätt att avsluta sitt deltagande i NAB om de meddelar IMF senast före den innevarande NAB-perioden löper ut. fattade beslut om att godkänna förlängningen och den föreslagna minskningen av de bilaterala lånen. bilaterala lån med IMF om 7,4 miljarder SDR löper ut . Med det nya förslaget skulle de bilaterala lånen träda i kraft på nuvarande nivå , men storleken på lånet minskar när ökningen av NAB träder i kraft. För del innebär det en dryg halvering av de bilaterala lånen till 3,2 miljarder SDR. Dubbleringen av NAB och förlängningen av de bilaterala lånen ska enligt planen träda ikraft , det vill säga åtagande inom NAB ökar med 2,5 miljarder SDR, medan de bilaterala lånen minskar med 4,2 miljarder SDR. Det innebär att det svenska åtagandet minskar med cirka 1,7 miljarder SDR. Minskningen beror på att haft en relativt större andel i de bilaterala lånen än i NAB. Om ikraftträdandet av NAB, som kräver att länder som står för av resurserna ratificerar avtalet i sina nationella beslutsprocesser, skulle dra ut , så fördröjs även minskningen av de bilaterala lånen. Av 7 kap. 4 § andra stycket lagen (1988:1385) om riksbank framgår att , efter medgivande av , får i valutapolitiskt syfte bevilja kredit till internationella finansorgan som är medlem i. Om ska förlänga det svenska deltagandet i NAB eller ingå ett bilateralt låneavtal med IMF krävs således medgivande. instämmer i IMF:s bedömning att utsikterna för den globala ekonomin är osäkra och att behovet av ett välfinansierat IMF är stort även framöver. instämmer i IMF:s bedömning att det finns ett behov av fortsatt tillgång till lånade resurser genom NAB och bilaterala lån för att kunna täcka eventuella lånebehov från medlemsländer. Utlåning till IMF är förknippad med mycket låg risk. lånar ut medel till IMF som i sin tur lånar vidare till tredje land och det är IMF som i första hand bär kreditrisken. IMF är även så kallad prioriterad fordringsägare, vilket innebär att återbetalningar av lån från IMF ska prioriteras framför andra långivare. Om en betalningsinställelse från ett låntagarland till IMF trots allt skulle ske så finns det ett reservkonto på IMF som syftar till att täcka eventuella kreditförluster. har IMF aldrig åsamkats några förluster vid sin utlåning. Eftersom alla andra deltagare i NAB förväntas förlänga sina åtaganden förefaller det rimligt att även gör det för att bibehålla en rimlig bördefördelning. anser därför att det är lämpligt att förlänga åtagande i NAB i enlighet med IMF:s förslag. Vidare är det lämpligt att fortsatt deltar även i IMF:s bilaterala lånearrangemang, och därmed bidrar till den breda internationella överenskommelsen att bibehålla IMF resurskapacitet. Ett alternativ hade varit att öka NAB mer, och därmed minska behovet av bilaterala lån ytterligare, men eftersom tillräckligt stöd bland medlemsländerna saknades för en ännu större NAB-ökning (dvs. mer än en dubblering) föreslås istället en kombination av dessa. anser att den föreslagna omfördelningen av lånade resurser från bilaterala lån till NAB är motiverad eftersom den skapar en större stabilitet, långsiktighet och bättre bördefördelning i IMF:s resurser. Mot denna bakgrund föreslår därför att medger att ingår ett låneavtal med IMF som förlänger samt ökar åtagande under NAB med från och med tidigast i enlighet med IMF:s förslag. åtagande under NAB motsvarar därmed ca 4,5 miljarder SDR, vilket motsvarar . Vidare föreslår att medger att ingår ett bilateralt låneavtal med IMF som ger IMF rätt att låna upp till 7,4 miljarder SDR (95,), , vilket vid ikraftträdandet av NAB-dubbleringen minskar till 3,2 miljarder SDR (41,). Deltagare i föreslaget NAB-arrangemang Tabell 1 Sammanställning NAB-förslaget och dess deltagare DELTAGARE I FÖRESLAGET NAB-ARRANGEMANG Anmärkning: Det är även möjligt att och kommer att delta i NAB- arrangemanget. Räknar man även deras åtaganden summerar totalen istället till 364,74 miljarder SDR. Deltagare i de bilaterala låneavtalen Tabell 2 Sammanställning av deltagare och belopp för de bilaterala lånen, före och efter NAB-dubblering BILAGA 2 DELTAGARE I DE BILATERALA LÅNEAVTALEN Anmärkning: De bilaterala lånen kan tecknas i andra valutor än SDR. I tabellen visas motsvarande belopp i miljarder SDR enligt växelkurs . Nya deltagare bilaterala lån är samt . Tryck: Riksdagstryckeriet, 2020