frsrdg · H704RB1 · 2020-02-17 00:00:00 — är riksbankschef och ordförande i direktionen. Han tillträdde posten för en mandatperiod . fick förnyat mandat att leda direktion under . beslutade fullmäktige att förlänga mandat . är medlem i Europeiska () allmänna råd och ledamot av Europeiska systemrisknämndens (ESRB) styrelse. utnämnde ECB:s allmänna råd till förste vice ordförande i . Vidare är han ledamot av () styrelse och ordförande i Committee (BRC). är representant i Internationella valutafondens (IMF) guvernörsstyrelse, ledamot i () och medlem i Finansiella stabilitetsrådet. är ordförande i . Han var ordförande i för banktillsyn () och, i den egenskapen, medlem i Rådet för finansiell stabilitet (FSB). är förste vice riksbankschef . Hon tillträdde posten som vice riksbankschef för en mandatperiod och fick ett förlängt mandat fram till och med . Hon representerar i () och i (). Hon är riksbankschefens ställföreträdare i och hon är ordförande i betalningsrådet. är vice riksbankschef. Hon efterträder som lämnade . tillträdde posten för en mandatperiod . är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod . fick han ett förlängt mandat . Han representerar i Working Party 3 (WP3) och i Bellagiogruppen. Per är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod och fick ett förlängt mandat fram till . Han representerar i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté (EFK), i IMF-samarbetet mellan , , och (G4) och i Nordisk-baltiska monetära och finansiella kommittén (NBMFC). Han är också ställföreträdare i Internationella monetära och finansiella kommittén (IMFC-deputies). är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod . Han representerar i () och i for Europe (RCG-E). är han en av två ordförande för . var förste vice riksbankschef fram till . Hon tillträdde tjänsten . Hon var ledamot i () och ledamot i Europeiska systemrisknämndens (ESRB) rådgivande tekniska kommitté (ATC). har också haft ett delat ordförandeskap i arbetsgruppen för pelare 2 under . Hon var också riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd och ordförande för kontanthanteringsrådet. mål, uppdrag och organisation framgår av riksbankslagen, arbetsordning och instruktion. arbete styrs av en strategisk plan, en årlig verksamhetsplan och interna regelverk i form av policyer, regler och rutinbeskrivningar. Figur 2 målbild 2019–2022 beslutade direktionen om en ny strategisk plan som anger inriktningen för utvecklingsarbete . Där formuleras tre övergripande mål för verksamhet: Prisstabilitet, Säkra och effektiva betalningar och Ett stabilt finansiellt system. För att vi ska klara av att nå våra mål även när förutsättningarna för vårt arbete kontinuerligt förändras formulerades en vision , att behöver vara ”en nytänkande centralbank med hög beredskap”. Fem strategiska prioriteringar som ska hjälpa att uppnå visionen formulerades också: Stärkt beredskap, En betalmarknad för framtiden, Kommunikation i nya former, Uppdaterad omvärldsanalys och Utvecklande arbetsplats. Dessa prioriteringar har i sin tur konkretiserats i strategiska initiativ som genomförs via handlingsplaner i den årliga verksamhetsplanen. mål för olika verksamhetsområden följs upp med hjälp av indikatorer i verksamhetsplanen. Efter varje tertial får direktionen uppföljningsrapporter som sammanfattar statusen för indikatorerna, handlingsplanerna för utvecklingsarbetet, budgeten och de operativa och finansiella riskerna. I samband med uppföljningen diskuteras de eventuella behov av åtgärder eller omprioriteringar som resultatet ger upphov till. Arbete med övergång till ny it-leverantör pågick arbete med att flytta driften av it-system till en ny leverantör. lade ut all sin it-drift till en extern leverantör. avslutades en ny upphandling av it-driften och ett annat it-bolag tilldelades det nya avtalet. I det nya avtalet ställer bland annat högre krav på säkerhet än tidigare, i linje med den nya säkerhetsskyddslagen. Arbetet med övergången till den nya leverantören beräknas vara klart . Intern styrning och kontroll Direktionen är ytterst ansvarig för intern styrning och kontroll och fastställer övergripande policyer och vissa regler som styr verksamheten. Den interna styrningen och kontrollen utvärderas utifrån komponenterna styr- och kontrollmiljö, riskanalys, kontrollmekanismer, information och kommunikation samt uppföljning och utvärdering. Inom ramen för intern styrning och kontroll gör även internrevisionsavdelningen granskningar av utvalda delar av verksamheten. I enlighet med bestämmelserna i riksbankslagen presenterar direktionen i årsredovisningen sin bedömning av om den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande. Se vidare sidan 109. Det finns olika typer av risker i verksamhet, både finansiella och operativa. Finansiella risker handlar om marknadsrisk, kreditrisk och likviditetsrisk. Operativa risker är händelser som, om de inträffar, kan skada verksamhet, tillgångar eller anseende och som uppstår till följd av mänskliga fel eller misstag, brister i bemanning, interna processer eller it-sy- stem eller till följd av externa händelser. Den här typen av risker finns i hela verksamheten, såväl i det dagliga arbetet som vid förändringar. Riskerna hanteras i en särskild riskprocess. riskenhet rapporterar sin oberoende bedömning av finansiella och operativa risker till direktionen. Verksamhetens riskanalyser och incidentrapporter tyder på att risknivån för banken som helhet var betryggande och inte förändrades nämnvärt . Osäkerheten i det säkerhetspolitiska läget kvarstår. fortsatte arbetet med att bygga robusthet för att den samhällsviktiga verksamheten ska kunna bedrivas såväl i fredstida kriser som i höjd beredskap. deltar aktivt i totalförsvarsplanering och samordnar på frivillig basis arbetet inom Finansiella tjänster, som är ett av Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) sju prioriterade områden. Parallellt med detta förbereder sig för att delta i den stora totalförsvarsövningen 2020. påbörjade även en översyn av den interna krisberedskapsorganisationen. Informations- och cybersäkerhet fortsätter att vara ett prioriterat område. Arbetet med att införa ett ledningssystem för informationssäkerhet enligt den internationella standarden ISO/IEC 27000 fortsatte . Intern samverkan sker inom (). Extern samverkan, både nationellt och internationellt, bidrar till en effektiv hotbildsbedömning och gemensamma försvarsåtgärder. är även medlem i tillsammans med andra privata företag och offentliga organisationer från hela världen. hade vid utgången av 2019 totalt 377 medarbetare (349 årsarbetskrafter) jämfört med 362 medarbetare (327 årsarbetskrafter) vid utgången av 2018. Med utgångspunkt i den strategiska planen arbetade chefer och medarbetare bland annat med strategisk kompetensförsörjning, fortsatt utveckling av ledarskap och medarbetarskap samt arbetsmiljö och hälsofrämjande aktiviteter. införde en metod för kompetensanalys som ska göra det enklare att arbeta systematiskt med kompetenskartläggning och strategisk kompetensförsörjning i den årliga verksamhetsplaneringen. På så sätt kan säkerställa att verksamheten har rätt kompetens på såväl kort som lång sikt. genomförde två medarbetarundersökningar för att följa hur verksamheten utvecklas vad avser strategisk kompetensförsörjning, inkluderande arbetsmiljö och effektiva arbetsformer. Genom mätningarna får regelbunden återkoppling på hur medarbetarna upplever sin arbetssituation och skapar dessutom förutsättningar för medarbetare och chefer att gemensamt utveckla arbetsmiljön. får fortsatt höga resultat när det gäller trivsel och engagemang och arbetar vidare med effektiva arbetsformer, kompetensplanering och målformuleringar. arbetar aktivt för att vara en hälsofrämjande arbetsgivare och genomförde hälsoundersökningar i samarbete med företagshälsovården. Resultatet från hälsoundersökningarna visar att medarbetarna på upplever sin hälsa som god. Samtliga medarbetare erbjöds e-utbildning i beroendeproblematik. Sjukfrånvaron var fortsatt låg på 2019, jämfört 2018. För att följa hur förtroendet för utvecklas hos olika målgrupper och hos allmänheten använder regelbundet externa undersökningar. Kantar mäter anseendet för svenska myndigheter. Medieakademins Förtroendebarometer, liksom , mäter och jämför förtroendet för ett antal olika institutioner och organisationer i . Under inledningen av 2019 visade mätningar från och Me- dieakademin att allmänheten hade ett fortsatt högt förtroende för . Men mätningar som gjordes visade att förtroendet minskat jämfört med samma mätningar 2018. Att förtroendet för blivit svagare indikerades även av Kantar Sifos återkommande förtroendefråga till en webbpanel, tänkt att representera allmänheten. Den genomsnittliga andelen av de tillfrågade som svarade att de hade ett mycket eller ganska stort förtroende för sätt att sköta sitt arbete minskade från 2019. De med lägst förtroende för angav framför allt minusräntan och utvecklingen av kronans värde som orsaker. mest framträdande penningpolitiska budskap var att inflationen låg nära målet, men också att inflationen behövde fortsatt stöd av en expansiv penningpolitik för att ligga kvar nära målet. Dessutom fortsatte att lyfta fram riskerna med hushållens höga skuldsättning. Mediernas rapportering om ökade något i omfattning jämfört med föregående år. Rapporteringen fokuserade på penningpolitiken och inflationsutvecklingen. Kronans värde relativt andra valutor fick också stort utrymme och bidrog till att mediebild var mer negativ än . Medierna fortsatte att rapportera om e-kronaprojektet och frågan om det kontantlösa samhället. Kommunikation i nya former är en av fem prioriteringar i strategiska plan. Strategin fokuserar på att utveckla möten och kommunikation med allmänheten, särskilt dialogen med unga vuxna. gjorde en undersökning bland allmänheten för att mäta kunskapen om och intresset för ekonomi i stort och för uppdrag. Undersökningen visade att unga vuxna har sämre kunskaper om än äldre och att unga vuxna har andra läsar- och tittarmönster än äldre. Ett led i strategin är att i högre utsträckning ska kommunicera i digitalt format. publicerade sin första helt webbanpassade och interaktiva rapport , Så betalar svenskarna 2019. Med en rapport i digital form hoppas nå fler läsare än tidigare, då den även blir lättare att söka i och dela i digitala kanaler. Intresset för officiella konton på sociala medier var fortsatt stort , framför allt på Linkedin men också på Twitter och Facebook. Här arbetar alltmer med korta filmer som förklarar vad gör och vad har för analys och ståndpunkt i olika aktuella frågor som rör penningpolitik, finansiell stabilitet och betalningar nu och . webbplats belönades med Central Bankings pris . Webbplatsen prisades för sin enkelhet och sitt lättillgängliga innehåll, som lyckas fånga och förmedla centralbanksverksamhetens komplexitet och nyanser. Miljöarbete och hållbar utveckling Hållbar utveckling kan förstås som en samhällsutveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov och där ekonomiska, ekologiska och sociala aspekter beaktas. strävar efter att minska bankens miljöpåverkan. miljöarbete och arbete med hållbar utveckling fördjupades därför , och hållbarhetsaspekter integrerades i flera policyområden. Insikten om att klimatrisker är en källa även till finansiella risker innebär att , i sitt arbete med finansiell stabilitet, behöver analysera hur svenska banker och finansiella infrastruktursystem är exponerade mot klimatrelaterade risker (se vidare i avsnittet om finansiell stabilitet). I tillgångsförvaltningen ingår numera hållbarhet som ett kriterium i den finansiella risk- och investeringspolicyn. Detta innebär till exempel att inte ska placera i tillgångar utgivna av emittenter med ett stort klimatavtryck när investerar i andra tillgångar än de som tillgodoser beredskapsbehovet (se vidare i avsnittet om tillgångsförvaltningen). är medlem i ett internationellt nätverk för centralbanker och tillsynsmyndigheter för analys av frågor kring hållbarhet i det finansiella systemet, for Greening the . I detta nätverk bidrar i arbetet med att utarbeta möjliga framtidsscenarier för stresstester av finansiella institutioner. samarbetar även med andra svenska myndigheter, bland annat för att ta fram lämpliga metoder för att bedöma de makroekonomiska konsekvenserna av klimatförändringarna. I det interna arbetet har ett aktivt miljöarbete. Arbetet är integrerat i verksamheten och ingår i varje chefs ansvar. Interna seminarier, med såväl interna som externa föredragshållare, anordnades för att öka medarbetarnas kunskaper om olika aspekter av hållbarhet. Detta gäller till exempel hur hållbarhetskrav kan ställas i upphandlingar som gör. mått i miljöarbetet och deras utfall anges i tabell 1. Tabell 1 Uppföljningsmått ekologiskt hållbar utveckling Utsläpp av koldioxid från tjänste- resor (ton), totalt per anställd Energiförbrukning, totalt (MWh) Energiförbrukning, totalt per an- 17,6 (0,22) 18,6 (0,23) 16,7 (0,21) ställd (MWh per kvadratmeter) Anm.: Med anställd avses här genomsnittligt antal årsarbetare. Ett fast penningvärde – prisstabilitet Liksom i omvärlden mattades den svenska konjunkturen av 2019. Avmattningen innebar att det ekonomiska läget blev mer normalt av stark utveckling på arbetsmarknaden och god tillväxt. BNP ökade enligt bedömning . Även arbetsmarknaden svalnade men sysselsättningen var fortfarande på en historiskt hög nivå. In- flationen, som varit nära inflationsmålet på , sjönk som väntat något och var i genomsnitt 2019. Penningpolitiken var fortsatt expansiv . Prognosen om fortsatta räntehöjningar i långsam takt reviderades ned, bland annat på grund av en ökad osäkerhet om den internationella konjunkturen. Räntan hölls kvar på −0,till december då den höjdes till . För att behålla en lämplig nivå på innehavet av statsobligationer beslutade att till slutet av 2020 i jämn takt köpa svenska statsobligationer till ett nominellt belopp av . direktion höll sex penningpolitiska möten där den beslutade om reporäntan och andra penningpolitiska åtgärder. I anslutning till dessa möten publiceras en penningpolitisk rapport som innehåller prognoser för reporäntan, inflationen och andra ekonomiska variabler. Nedan följer en sammanfattning av penningpolitik . är en liten öppen ekonomi, som påverkas mycket av utvecklingen i omvärlden. fortsatte BNP-tillväxten i den globala ekonomin att dämpas något och var mer i linje med ett historiskt genomsnitt (se diagram 1). Flera osäkerhetsfaktorer satte sin prägel på utvecklingen, bland annat handelskonflikten mellan och och det oklara läget kring utträde ur EU. Osäkerheten bidrog till att försämra stämningsläget, framför allt i industrin. var arbetslösheten fortsatt låg i många länder, och indikatorer på konsumentförtroendet var kvar på relativt höga nivåer. Inflationen var låg, framför allt i euroområdet, och inflationsförväntningarna i euroområdet och i USA sjönk . I spåren av oron kring konjunkturen och sjunkande inflationsförväntningar skiftade marknadsaktörernas förväntningar på penningpolitiken i en mer expansiv riktning. Flera centralbanker i omvärlden gjorde också på olika sätt penningpolitiken mer expansiv. Även om exempelvis statsobligationsräntorna sjönk markant steg priserna på mer riskfyllda tillgångar som aktier . Sammantaget signalerade prissättningen på de finansiella marknaderna att aktörerna räknade med att avmattningen i konjunkturen skulle bli begränsad. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Den svenska kronan försvagades mätt med kronindex (KIX), som är ett viktat genomsnitt av valutorna i de länder som är viktigast för transaktioner med omvärlden. Valutorna i små öppna ekonomier som den svenska brukar försvagas i tider då osäkerheten på de finansiella marknaderna stiger. Kronan försvagades dessutom i samband med att statistik publicerades som indikerade att den inhemska ekonomiska utvecklingen blivit svagare än vad marknadsaktörerna förväntat sig. Även successiva revideringar av prognoserna för reporäntan kan ha bidragit till en svagare krona. Den svenska ekonomin bromsade in lite snabbare än väntat av stark utveckling på arbetsmarknaden och god tillväxt (se diagram 1). Arbetslösheten steg något 2019, men andelen sysselsatta i den arbetsföra befolkningen var oförändrat hög i ett historiskt perspektiv. KPIF- inflationen, som varit nära målet , sjönk som väntat men steg igen (se diagram 2). I genomsnitt var KPIF- inflationen . Diagram 1 BNP-tillväxten i och omvärlden Anm.: BNP i omvärlden är sammanvägd med vikterna i kronindex, KIX. Streckade linjer avser prognos . Källor: Nationella källor, SCB och . ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 2 KPIF, KPIF exklusive energi och KPI -2KPIF exklusive energi Anm.: KPIF är KPI med fast ränta. Streckade linjer avser prognos . Källor: SCB och . höjde reporäntan till −0,. Det var första gången räntan höjdes . Flera faktorer talade för att penningpolitiken behövde gå försiktigt fram, och i inledningen av 2019 var prognosen att nästa höjning av reporäntan skulle ske , under förutsättning att konjunktur- och inflationsutsikterna stod sig. Sannolikt skulle räntan därefter behöva höjas i långsam takt för att inflationen skulle hålla sig kring inflationsmålet. Eftersom inflationsutsikterna hade blivit svagare både i omvärlden och i reviderade ned prognosen för reporäntan . Prognosen indikerade då att nästa höjning skulle ske eller och att räntehöjningarna därefter skulle ske i något långsammare takt jämfört med bedömningen (se diagram 3). Osäkerheten om den globala ekonomiska utvecklingen ökade , och flera centralbanker i omvärlden gjorde penningpolitiken mer expansiv. konstaterade att utvecklingen dittills ändå i stora drag varit i linje med den tidigare bedömningen, och prognosen fortsatte att indikera att nästa höjning av räntan skulle ske eller . Därefter väntades dock höjningarna ske i en långsammare takt bland annat med tanke på de låga räntorna och det försämrade stämningsläget i omvärlden. Ny information vid det penningpolitiska mötet indikerade att konjunkturen mattats av snabbare än väntat. Sammantaget fanns det dock inga indikationer på en lågkonjunktur, vare sig i eller i omvärlden. Inflationsutsikterna för det närmaste året var oförändrade och prognos för reporäntan fram till mitten av 2020 var därför densamma, inklusive en sannolik höjning av räntan till . Osäkerheten om de ekonomiska utsikterna gjorde det dock svårt att säga när nästa höjning kunde vara ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET lämplig, och resursutnyttjandet skulle enligt bedömningen sjunka mot en normal nivå lite snabbare än i prognosen . Prognosen för reporäntan på reviderades därför ned och innebar att reporäntan förutsågs vara oförändrad efter den sannolika höjningen i närtid (se diagram 3). Utvecklingen blev ungefär som förväntat sig, och i linje med bedömningen höjdes reporäntan till . Prognosen för reporäntan var oförändrad och räntan väntades vara kvar på . Diagram 3 Reporäntan och reporänteprognoser 2019 PPR april PPR juli PPR september -1 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Anm.: Den heldragna linjen är utfall (dagsdata), och de streckade linjerna är prognoser (kvartalsmedelvärden). Prognoserna för är identiska, liksom prognoserna för . avslutade sina nettoköp av statsobligationer , i den meningen att det totala innehavet därefter skulle vara ungefär , men återinvesterade löpande förfall och kupongbetalningar från portföljen av statsobligationer. beslutade direktionen också att påbörja återinvesteringarna av de förfall som skulle ske och de kupongbetalningar som skulle mottas och . Inom ramen för detta beslut gjorde återinvesteringar för ett sammanlagt belopp av fram (se diagram 4). gjorde direktionen bedömningen att penningpolitiken behövde vara fortsatt expansiv för att inflationen skulle stabiliseras runt målet på . För att behålla en lämplig nivå på innehavet av statsobligationer och närvaro på marknaden beslutade direktionen därför att –skulle köpa svenska statsobligationer till ett nominellt belopp om (se diagram 4). ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET motsvarar ungefär hälften av de betalningar från förfall och kuponger som tar emot (de tidigare besluten om löpande återinvesteringar upphävdes ). Beslutet innebär att innehav av statsobligationer hålls på ungefär samma nivå som det varit i genomsnitt , det vill säga efter det att nettoköpen avslutades (se diagram 5). Diagram 4 köp av statsobligationer H1 2015 H2 2015 H1 2016 H2 2016 H1 2017 H2 2017 H1 2018 H2 2018 H1 2019 H2 2019 H1 2020 H2 2020 Anm.: Nominellt belopp. ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET Diagram 5 innehav av statsobligationer Prognos baserad på beslut Anm.: Nominellt belopp. Prognos från penningpolitisk rapport . Prognos fram , därefter en teknisk framskrivning under antagandet att inga ytterligare köp görs. Utvecklingen för innehavet påverkas också till viss del av obligationernas marknadspriser och vilka obligationer väljer att återinvestera i. Vertikal linje markerar skiftet mellan prognos och teknisk framskrivning. Penningpolitiska beslut och reservationer Reporäntan lämnades oförändrad på −0,. sen för reporäntan lämnades också oförändrad och indike- rade att räntan skulle höjas igen under förutsättning att konjunktur- och inflationsutsikterna Mandatet som underlättade snabba interventioner på valutamarknaden, och som förlängts ett flertal gånger sedan det infördes , löpte ut . valde att inte förlänga det ytterligare. Reporäntan lämnades oförändrad på −0,. sen för reporäntan reviderades ned. Den indikerade nu att räntan skulle höjas igen eller i början av Därefter väntades höjningarna ske i något långsam- Direktionen beslutade också att från skulle köpa statsobligationer till ett nominellt belopp om . Detta för att bi- behålla en lämplig nivå på innehavet och när- varo på marknaden. verade sig mot beslutet att köpa statsobligationer De ansåg att ytterligare köp inte på något tydligt sätt skulle bidra till penningpolitikens målupp- fyllelse, men att det fanns risker förknippade med ytterligare ETT FAST PENNINGVÄRDE – PRISSTABILITET De hänvisade även till sina tidigare reservationer i sam- band med direktionens beslut om obligationsköp. Reporäntan lämnades oförändrad på −0,. sen för reporäntan lämnades också oförändrad och indike- rade att räntan skulle höjas igen eller i bör- jan av 2020. Reporäntan lämnades oförändrad på −0,. sen för reporäntan reviderades ned något. nebar prognosen att räntan skulle höjas el- Därefter väntades dock höjningarna av räntan ske i en långsammare takt än i föregående prognos. Reporäntan lämnades oförändrad på −0,. sen för reporäntan på kort sikt var oförändrad och innebar en höjning av räntan i närtid, mest sannolikt . gnosen för reporäntan därefter indikerade med oförändrad reporänta jämfört med tidigare bedömning. Reporäntan höjdes till . verade sig mot beslutet att höja reporäntan. man genom att vänta med att höja reporäntan i närtid skulle öka sannolikheten för att inflationen varaktigt skulle hålla sig Hon ansåg även att det skulle öka möjligheten att fortsätta med långsamma höjningar av reporäntan kommande Hon föredrog en räntebana som indikerade en höjning un- der och därefter en höjning ungefär en räntebana som indikerade att räntan skulle höjas en bit in på prognosperioden, i ett läge då det kunde antas att förutsätt- ningarna för att framöver klara inflationsmålet skulle se lite bättre ut än . penningpolitik utvärderas av finansutskott. Till denna utvärdering sammanställer för penningpolitiken som publiceras som utvärderas. I Redogörelse för penningpolitiken beskrivs bland annat hur inflationen och realekonomin har utvecklats . Redogörelsen kommer att överlämnas till . strävar efter att stabilisera inflationen runt inflationsmålet men försöker också stabilisera produktionen och sysselsättningen runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. bedriver därmed vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik.