frsrdg · H704RB1 · 2020-02-17 00:00:00 — Den större delen av det återinvesterade beloppet, , avsåg köp av nominella statsobligationer. Samtliga obligationsköp genomfördes på andrahandsmarknaden vid sammanlagt 37 auktionstillfällen (se diagram 14). Diagram 14 innehav av svenska statsobligationer 2019 Anm.: Diagrammet visar marknadsvärdet och det nominella värdet på innehav av svenska statsobligationer . Återinvesteringarna av de förfall som inträffade inleddes . 2019/20:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING påverkades marknadsvärdet på innehavet av svenska statsobligationer positivt av att de svenska räntorna föll, och avkastningen på innehavet uppgick till eller . uppgick marknadsvärdet på innehav av svenska statsobligationer till . Den återstående löptiden på obligationerna sträckte sig från 11 månader till , och obligationernas sammanlagda räntekänslighet, mätt som modifierad duration, uppgick till 4,4. Som andel av den utestående stocken av svenska nominella och reala statsobligationer denominerade i svenska kronor uppgick innehav till . Det svenska banksystemet har ett överskott av likviditet, som huvudsakligen skapats då köpt statsobligationer av bankerna. Överskottet deponeras regelbundet hos genom olika penningpolitiska transaktioner. Under större delen av året lånade in merparten av likviditetsöverskottet via antingen dagslån, så kallade finjusterande transaktioner, eller genom att ge ut riksbankscertifikat. , då upphörde med finjusterande transaktioner, lånar huvudsakligen in banksystemets överskott via riksbankscertifikat och via den stående inlåningsfaciliteten (se även rutan Förändringar av det penningpolitiska styrsystemet). Inlåningen från banksystemet innebär att har en skuld till bankerna. uppgick denna skuld till , vilket är en minskning med från föregående år (se tabell 5). Likviditeten i banksystemet minskade framför allt då två obligationer i svenska statsobligationsportfölj förföll . bidrog köp av svenska statsobligationer (se avsnittet Ett fast penningvärde – prisstabilitet) till att inlåningen från banksystemet ökade. Anledningen är att den likviditet som skapas i banksystemet när köper obligationer placeras hos . Inlåningen ökade även då levererade in till statskassan, eftersom valde att finansiera inleveransen genom att låna av banksystemet. medförde de negativa inlåningsräntorna att den totala inlåningen genererade i ränteintäkter. Analys av resultat och eget kapital resultat beror till stor del på hur kronans växelkurs samt de internationella och svenska räntorna utvecklas. De senaste årens låga räntor medför att ränteintäkterna från utländska värdepapper är låga. Om räntorna förblir låga kommer ränteintäkterna också att förbli låga. Om räntorna i stället börjar stiga kommer ränteintäkterna gradvis att stiga allteftersom värdepapper förfaller och ersätts med nya. värdet på värdepapperen att sjunka, vilket beräknas försämra den totala avkastningen på tillgångar (ränteintäkter plus förändring i marknadsvärde) på kort sikt. Därtill beräknas räntekostnaderna för upplåning av utländsk valuta öka. I likhet med flera andra centralbanker har en räntefri finansiering i form av sedlar och mynt. Detta ger goda förutsättningar för ett bra räntenetto och därmed en bättre total avkastning. Nettoresultatet som kan hänföras till sedlar och mynt brukar benämnas seignorage. Seignorage-effekten är positiv så länge avkastningen på tillgångarna är större än kostnaden för att tillverka sedlarna och mynten (vilket typiskt sett är en ganska liten kostnad). Dock har mängden utestående sedlar och mynt minskat kraftigt , vilket gör att möjligheter att göra seignoragevinster också har minskat. Detta skulle dock kunna uppvägas genom att bygger upp ett större eget kapital som också skulle kunna ses som en kostnadsfri form av finansiering. var den totala avkastningen på utländska värdepapper positiv eftersom de utländska räntorna föll och kronan försvagades. Räntorna förväntas dock vara kvar på förhållandevis låga nivåer . Därtill väntas kronan gradvis förstärkas, vilket minskar värdet i svenska kronor på tillgångar i utländsk valuta. Avkastningen från valutareserven kan därmed väntas vara förhållandevis låg . Även de köp av svenska statsobligationer som genomfört –2019 påverkar resultatet. Statsobligationernas sammantagna nettoeffekt på resultatet beror på hur reporäntan utvecklas i förhållande till avkastningen på de obligationer som köpt. Obligationsköpen har finansierats genom ökad inlåning i kronor från bankerna. Kostnaden för denna bestäms av räntan på inlåning i form av riksbankscertifikat (reporäntan) och inlåningsfaciliteter (reporäntan minus ). Reporäntan var negativ , vilket innebär att inlåningen från bankerna bidrog positivt till resultat. föll dessutom de långa svenska obligationsräntorna, vilket ökade värdet på svenska statsobligationer. Även med nuvarande reporänta om är inlåning kostnadsfri. Om reporäntan skulle stiga skulle kostnaden för att finansiera innehavet av statsobligationer öka, vilket försämrar resultat. Sammantaget gör det låga ränteläget att den totala avkastningen på tillgångar kan väntas vara låg . förväntas därför få ett resultat som är väsentligt lägre än vad som var fallet . Om kronan förstärks kraftigt eller om det blir en kraftig ränteuppgång kan komma att göra betydande förluster. Vid en kraftig ränteuppgång kommer möjligheter att lämna utdelning till staten dessutom att tillfälligt minska, och utdelningen kan helt utebli vissa år. De buffertar i form av orealiserade vinster som har byggts upp kan användas om marknadsräntorna stiger och kronan stärks . Det är dock viktigt att i alla lägen har tillräckliga resurser 2019/20:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING för att självständigt kunna utföra sina uppdrag. Storleken på det egna kapitalet bedöms vara tillräcklig för att ska kunna genomföra redan beslutade kompletterande penningpolitiska åtgärder och även för att vidta ytterligare åtgärder utan att äventyra finansiella oberoende. Detta kräver dock att har möjlighet att justera det egna kapitalets storlek ifall intjäningsförmågan och de finansiella riskerna förändras. resultat beror på avkastningen på bankens tillgångar, kostnaderna för bankens skulder och kostnaderna för att bedriva verksamheten. Det finns dock flera sätt att beräkna resultatet av verksamhet. Det bredaste resultatmåttet kan benämnas totalt resultat och beskriver hur eget kapital (inklusive årets resultat och värderegleringskonton) förändrats . ökade det egna kapitalet med . I och med att det egna kapitalet minskade med när betalade utdelning till staten uppgick det totala resultatet till 36 930 + 3 800 = . Det totala resultatet kan delas upp i olika beståndsdelar. Ett sätt är att skilja resultat som är realiserade från sådana som är orealiserade. Realiserade resultat uppstår till exempel när får ränta på banktillgodohavanden och värdepapper, vid försäljning av värdepapper som tidigare köpts eller vid utbetalning av löner. Orealiserade resultat uppstår när värdet på tillgångar som banken fortfarande äger förändras, till exempel om priset på guld förändras. Ett annat sätt att dela upp resultat är att separera sådant som kan härledas till räntor och värdepappersinnehav från sådant som är relaterat till guld- och valutainnehav. I tabell 7 har totala resultat på delats upp i fyra delar. Det realiserade resultatet från räntor och värdepapper uppgick till . Här ingår ränteintäkter och räntekostnader samt nettoresultatet av samtliga transaktioner och nedskrivningar som avser värdepapper. Dessutom ingår posten övriga intäkter, som i huvudsak består av utdelning på aktier i och avgifter från användarna av betalningssystemet . Därtill kommer kostnader för personal, administration och avskrivningar. Det realiserade resultatet från guld- och valutatransaktioner, inklusive nedskrivningar, uppgick till . Det orealiserade resultatet till följd av fallande räntor uppgick till medan det som orsakades av förändrade guld- och valutakurser uppgick till . Tabell 7 Resultatmatris, redovisade resultat, det vill säga det som tas upp i resultaträkning, omfattar allt resultat som har realiserats från räntor och värdepapperstransaktioner liksom från guld- och valutatransaktioner. redovisade resultat uppgick således till 10 135 + 15 516 = . Det resultat som ligger till grund för vinstutdelningen till staten, utdelningsgrundande resultat, omfattar såväl realiserat som orealiserat resultat kopplat till räntor och värdepapper men exkluderar allt resultat som härrör från guld och valuta. Det utdelningsgrundande resultatet uppgick således till 10 135 + 8 252 = . Storleken på själva utdelningen tas fram genom att man beräknar genomsnittet av det utdelningsgrundande resultatet och multiplicerar detta . En sammanställning över hur de olika resultatmåtten förhåller sig till varandra finns i tabell 8. Tabell 8 Resultatmått 2019, varav försäljningar av värdepapper respektive guld och valuta varav nedskrivningar av värdepapper respektive guld och valuta (orealiserat resultat) varav värdeförändringar på värdepapper respektive guld och valuta varav kostnader för hantering av sedlar 2019/20:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Vad är seignorage? seignorage är den del av redovisade resultat som kommer från rätten att ge ut sedlar och mynt. Värdet på alla utelöpande sedlar och mynt är upptaget som en skuld i balansräkning. Vid utgången av uppgick detta värde till . betalar ingen ränta på denna skuld men har kostnader för hanteringen av sedlar och mynt. Av totala kostnader för personal, administration och avskrivningar på utgjorde kostnader för kontantförsörjningen, det vill säga hanteringen av sedlar och mynt (se avsnittet Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden). Genom att ge ut sedlar och mynt kan finansiera tillgångar med samma värde, men har inga öronmärkta tillgångar som exakt svarar mot posten sedlar och mynt. När man uppskattar intäkterna från dessa tillgångar görs därför en schablonberäkning. Eftersom sedel- och myntstockens genomsnittliga andel av balansomslutningen var antas att av intäkterna kommer från de tillgångar som svarar mot sedlar och mynt. Beräknat på detta sätt kan av totala ränteintäkter från tillgångar på (exklusive ränteintäkter avseende inlåning från motparter på ) sägas komma från dessa tillgångar. På samma sätt kan av det totala nettoresultatet av finansiella transaktioner, exklusive nedskrivningar, på anses komma från de tillgångar som svarar mot sedlar och mynt. Nettot av intäkter och kostnader som kan hänföras till sedlar och mynt uppgick således till 668 + 1 293 – 193 = . Det är detta belopp som kallas seignorage. Storleken på seignorage har minskat , vilket beror såväl på det låga ränteläget som på att det totala värdet på utelöpande sedlar och mynt har minskat. Årets seignorage var dock högre än motsvarande värde för , eftersom de realiserade kurs- och valutakursvinsterna var ovanligt höga till följd av att omfördelade tillgångarna i valutareserven. Med dagens låga räntenivåer, med långfristiga obligationsräntor , kan seignoraget förväntas bli lågt framöver. balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank som fastställdes av direktionen (dnr 2016-00854) och trädde i kraft . Reglerna för löpande bokföring hänvisar till förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring, och reglerna för årsredovisning hänvisar till Europeiska centralbankssystemets riktlinje för redovisning, (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34) ändrad enligt (EU) 2019/2217 (ECB/2019/34). ska enligt 10 kap. 3 § riksbankslagen i de delar som är aktuella tillämpa Europeiska centralbankssystemets (ECBS) riktlinje för redovisning. Det är som beslutar om ECBS:s riktlinje för redovisning, och och monetär inkomst () rapporterar till vad gäller utveckling, tillämpning och genomförande av denna riktlinje. Vid tolkning av redovisningsriktlinjen ska hänsyn tas till riktlinjens förarbeten, generella redovisningsprinciper och god redovisningssed. Riktlinjen uppdaterades med några förtydliganden. Inget av dessa medförde någon ändring av redovisning, men innebar att den avvikelse som tidigare hade funnits gällande värderingen av pensionsavsättningar upphörde då det förtydligades att pensionsavsättningar även får värderas till diskonterat värde. avviker från ECBS:s redovisningsriktlinje på följande punkter: •I uppställningsformen för balansräkningen har begreppen ”euro” och ”euroområdet” ersatts med ”svenska kronor” respektive ”” eftersom inte har infört euro som betalningsmedel. •Avskrivningstiden för byggnader uppgår till i stället eftersom bedöms bättre spegla den faktiska livslängden för byggnader. •Riksbankens beloppsgräns för aktivering av anläggningstillgångar är ett halvt prisbasbelopp i stället för , vilket motiveras av att en lägre aktiveringsgräns bedöms ge oss bättre kontroll över anläggningstillgångar. •Undervärden på diskonteringspapper med löptid vid förvärvstillfället amorteras linjärt i stället för enligt internräntemetoden. Avvikelsen motiveras av att den bedöms ge en mer transparent redovisning av amorteringarna, och dessutom medför den att amorteringar för samtliga värdepapper redovisas på samma sätt. 2019/20:RB1 REDOVISNINGSPRINCIPER Kassaflödesanalysen presenteras som en del av årsredovisningen, vilket inte är ett krav enligt ECBS:s redovisningsriktlinje. Analysen har tagits fram med vägledning av den internationella redovisningsstandarden IAS 7. Avvikelsen motiveras av att kassaflödesanalysen tillför värdefull information om framför allt resultatet och förändringen i likvida medel. återför Riksbanken prisnedskrivningar av obligationer linjärt mot ränteintäkterna från nedskrivningsdagen i stället för att vänta med återföringen tills försäljning alternativt förfall. Denna ändring medför en jämnare resultatredovisning och är en anpassning till ett förtydligande från gällande redovisning av prisnedskrivningar inom ramen för ECBS:s riktlinje för redovisning. Saldon för RIX-deltagare som inte är penningpolitiska motparter har flyttats från posten ”Inlåningsfacilitet” till posterna ”Övriga skulder i svenska kronor till kreditinstitut i ”, ”Skulder i svenska kronor till övriga hemmahörande i ” och ”Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför ”. Denna flytt gjordes med anledning av att förenklade räntestyrningssystemet . Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: •Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. •Värderingen av tillgångar och skulder liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. •Avvikelser från redovisningsprinciperna får endast förekomma om det är rimligt att betrakta sådana avvikelser som oväsentliga totalt sett mot bakgrund av bokslut. •Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. •Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. •Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader under den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett tidpunkten för betalning. •Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen, förutsatt att dessa händelser har påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och om i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits till eller från . Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Guld och värdepapper värderas till de valutakurser och priser som råder på bokslutsdagen. Nedanstående valutakurser användes för omvärdering . I tabellen nedan har kurserna avrundats till fyra decimaler. Källa: Bloomberg. Fordringar, tillgodohavanden och skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag för fordringar och skulder som redovisas under posterna Övriga tillgångar och Övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Avskrivningstiden för byggnader är och för övriga fastighetsanläggningar 5–. Avskrivningstiden för maskiner och inventarier inklusive datorer är 3–. och konst skrivs inte av. För it-system som själv har utvecklat räknas lönekostnader för viss it-personal in i anskaffningsvärdet för tillgången. 2019/20:RB1 REDOVISNINGSPRINCIPER Repoavtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinnehavet. Med repoavtal avses ett avtal om försäljning av tillgångar, som värdepapper och guld, där säljaren förbinder sig att köpa tillbaka motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas även i fortsättningen i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp som motsvarar erhållen köpeskilling redovisas som skuld, och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas inte i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp som motsvarar erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiserade repor redovisas i balansräkningen endast om säkerheten ställts i form av kontanter som betalats in till ett konto hos . Utelöpande sedlar och mynt motsvaras av det nominella värdet och beräknas genom att värdet motsvarande de sedlar och mynt som har tagit emot från tillverkarna reduceras dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som ingår i lager, dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som har makulerat och avskrivit. Utelöpande sedlar och mynt som har upphört att vara lagliga betalningsmedel förs till resultaträkningen senast då dessa inte längre löses in av . De ska dock föras till resultaträkningen tidigare om endast ett mindre belopp förväntas återstå att lösa in och gör en avsättning för detta belopp. Utelöpande minnesmynt och minnessedlar ska föras till resultaträkningen när utgåvan varit utelöpande . Realiserade vinster och realiserade förluster förs till resultaträkningen. Orealiserade vinster förs till ett värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster förs till resultaträkningen om de överstiger oreali- serade vinster som eventuellt finns bokförda på det korresponderande värderegleringskontot. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte återföras mot nya orealiserade vinster de påföljande åren. Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, en viss valuta eller guld nettas inte mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. Överkurser och underkurser på förvärvade värdepapper beräknas och redovisas som en del av ränteintäkterna och skrivs av under värdepapperens återstående löptid. För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper används genomsnittsmetoden för att fastställa anskaffningskostnaden för sålda poster när valutakurs- och priseffekter beräknas. Vid nettoförvärv av valutor och guld läggs den genomsnittliga anskaffningskostnaden för dagens förvärv av varje enskild valuta och guld till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen eller guldpriset erhålls. Vid nettoförsäljning beräknas det realiserade resultatet baserat på den genomsnittliga anskaffningskostnaden den för innehavet i fråga. Derivatinstrument värderas kontrakt för kontrakt inom varje grupp av derivatinstrument. Grupper med ett positivt värde redovisas som en tillgång och grupper med ett negativt värde som en skuld. Valutaterminer bokförs till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. På affärsdagen bokförs såld valuta, multiplicerad med skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den genomsnittliga anskaffningskursen, som realiserat resultat. Avistaledet i valutaswappar bokförs på likviddagen till affärsdagens valutakurs (avista). Terminsledet i valutaswappar bokförs på samma sätt som valutaterminer, det vill säga till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. Till skillnad från vid valutaterminer uppkommer inga realiserade valutakursresultat vid bokföring av valutaswappar. Futurekontrakt bokförs som realiserat resultat till ett belopp som motsvarar det värde som beräknats vid den dagliga avräkningen. Fordringar i utländsk valuta på Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till Övriga skulder i svenska kronor till Skulder i svenska kronor till övriga Skulder i svenska kronor till Skulder i utländsk valuta till Skulder i utländsk valuta till hemma- Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Tabellen fortsätter på nästa sida. Skulder och eget kapital Summa skulder och eget kapital Inom linjen förda poster, se not 40. Nettoresultat av finansiella transaktioner och Avskrivningar av materiella och immateriella Kassaflöde från den löpande verksamhetens resultat Erhållna räntor Erhållet netto av finansiella transaktioner Erhållna avgifter och provisioner Betalda avgifter och provisioner Övriga inbetalningar Kassaflöde från den löpande verksamhetens tillgångar Fordringar på IMF Värdepapper i utländsk valuta Värdepapper i svenska kronor Övriga tillgångsposter Kassaflöde från den löpande verksamhetens skulder Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Kassaflöde från den löpande verksamheten Tabellen fortsätter på nästa sida Förvärv och avyttringar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Förvärv och avyttringar av finansiella tillgångar Erhållen utdelning Likvida medel vid periodens början Kassaflöde från den löpande verksamheten Kassaflöde från investeringsverksamheten Kassaflöde från finansieringsverksamheten Kursdifferens i likvida medel Likvida medel vid periodens slut Specifikation av likvida medel Bankkonton, bankutlåning och utlåningsrepor i utländsk valuta, se not 3 Kassaflödesanalysen visar in- och utbetalningar samt likvida medel vid periodens början och slut. Analysen delas in i betalningar från den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finansieringsverksamheten. kan i teorin skapa en obegränsad mängd likviditet i den nationella valutan.