frsrdg · H804JO1 · 2020-11-10 00:00:00 — Som en del i granskningen inspekterades ungdomshemmet och LVM-hemmet Hornö. Båda inspektionerna ägde rum hos institutionerna, men samtalen med intagna och personal genomfördes utomhus. Slutligen ge- nomfördes på uppdrag av JO en oanmäld inspektion av LSS- boendet i . Vid inspektionen av LSS-boendet var metoden densamma som den som vanligen tillämpas, dvs. samtal med brukaren och personal. En avslutande genomgång hölls även med ledningen för verksamheten i kommunen. T I L L R IK S D A G E N 2 0 2 0 /2 1 :J O1 inspektionen kom det fram att brukaren inte kunde lämna LSS-boendet när han velat och hans rörelsefrihet hade därmed varit begränsad. Det var därför enligt JO klart att han rent faktiskt (de facto) varit frihetsberövad. JO uttalade allvarlig kritik för att brukaren varit inlåst (dnr O 10-2020). Om det finns fler fall där LSS-brukare är inlåsta är det en fråga som ordinarie tillsynsmyndighet bör ha kunskap om. Det finns skäl att framöver analysera och återkomma till frågan om de facto frihetsberövande. har frågan om intagnas rätt att vistas till- sammans med andra intagna i gemensamhet varit i fokus vid inspektionerna av ungdomshem och LVM-hem. Det finns en möjlighet att i vissa fall begränsa intagnas rätt att vistas tillsammans med andra intagna genom att besluta om dels avskiljande, dels vård i enskildhet. Vård i enskildhet ska vara anpassad efter den intagnes individuella vårdbehov. En fråga om vård i enskildhet ska prövas fortlöpande och alltid omprövas från den senaste pröv- ningen. De särskilda befogenheterna har tagits upp även vid årets inspektioner. Efter inspektionen av LVM-hemmet Hessleby påpekade JO särskilt att han i detta ärende vid upprepade tillfällen funnit anledning att hänvisa till tidigare JO-uttalanden eftersom uttalandena ännu inte tycks ha fått förväntat genomslag i SiS verksamhet. Eftersom flera av uttalandena rör allvarliga frå- gor, bl.a. de intagnas berättigade krav på att verksamheten bedrivs på ett rätts- säkert sätt, påminde han om det ansvar som SiS ledning har för att säkerställa att myndigheten lever upp till de krav som ställs på den. Även föregående verk- samhetsår riktade JO denna kritik mot SiS. Då gällde det de särskilda ungdomshemmen och vikten av att förebygga att de intagna utsätts för åtgärder som inte är förenliga med lagstiftningen. Även då påmindes SiS om att han uttalat att det finns ett behov av att SiS centralt ser över ungdoms- hemmens rutiner (se JO 2019/20 s. 502). Vid inspektionen av det särskilda ungdomshemmet kom det fram att ett beslut om vård i enskildhet är en förutsättning för att en intagen ska kunna vårdas på en av hemmets behandlingsavdelningar, Trollebo. Enligt hemmet är avdelningen specialiserad på att ta emot ungdomar med mycket särskilda be- hov. Avdelningen har därför en högre personaltäthet än andra avdelningar inom SiS. De intagna på Trollebo karakteriseras av hemmet som utagerande med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, psykiska problem och svårigheter med socialt samspel. Vid samtal med personalen kom det fram att flera av ung- domarna varit aktuella för habiliterande åtgärder enligt LSS. Vid granskningen av beslut om vård i enskildhet noterades att beslutsmotiveringarna i majoriteten av omprövningsbesluten var likalydande. Enligt en kartläggning som SiS gjorde 2017 var den genomsnittliga vårdtiden för en intagen på avdelningen 16 månader. I kartläggningen kom det också fram att som längst hade en intagen varit inskriven på avdelningen, och alltså vårdats i enskildhet, . Efter inspektionen konstaterade JO att det som kommit fram om de långa vårdtiderna ledde till flera frågor. Av den anledningen meddelade han att det skulle ske en inspektion av det särskilda ungdomshemmet i närtid eftersom en avdelning där tar emot ungdomar med liknande problem. Denna inspektion har inte genomförts ännu, med anledning av covid-19. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 T I L L R IK S D A G E N Vid en inspektion av ungdomshemmet kom det fram uppgifter om brister i fråga om bemötande av och tryggheten för de intagna. hade SiS konstaterat att det fanns brister vid hemmet, och inledde myndigheten ett arbete för att komma till rätta med bristerna. konstaterade att de problem som uppmärksammats 2017 hade eskalerat. gjorde myndigheten bedömningen att hemmet inte uppfyllde de krav som ställs på verksamheten. Vid kom det fram att det förekommit ett stort antal bränder på ungdomshem- met och att en avdelning hade fått stängas helt för renovering. I samband med inspektionen brann det på nytt på en av hemmets avdelningar. I de samtal som hölls med intagna gav de uttryck för att de kände sig otrygga bl.a. på grund av bränderna. De intagna uppgav även att de inte kände tillit till personalens för- måga att ha kontroll över vad som hände på avdelningarna. Det kom även fram uppgifter i samtalen om att en intagen utsattes för våld och mobbning, och att det förekommit att hon utnyttjats av andra intagna. Efter inspektionen uttalade JO att den särskilt utsatta situ- ation som frihetsberövade barn och unga befinner sig i, gör att berörda myn- digheter alltid måste ta uppgifter om våld och andra missförhållanden på största allvar. Han ifrågasatte inte att SiS hade gjort det i förhållande till ungdoms- hemmet, men mot bakgrund av att det upptäcktes allvarliga brister i hemmet och att det vid inspektionen fanns brister i verksamheten fann han dock skäl att ifrågasätta om de åtgärder som dittills hade vidtagits varit tillräck- liga. JO rekommenderade SiS att se över vilka åtgärder som myndigheten behöver vidta för att ge den nya ledningen för hem- met det stöd som krävs för att säkerställa att ungdomarna får en trygg och säker vård. Vidare ansåg han att det fanns starka skäl för honom att hålla sig fortsatt informerad om utvecklingen på ungdomshemmet . JO aviserade att han avsåg att följa upp vilka åtgärder som vidtagits genom en inspektion av hemmet . På grund av covid-19 har även denna inspektion fått senareläggas. genomförde JO ett dialogmöte med gene- raldirektören och övriga ledningen för SiS. Vid mötet diskuterades ett antal frågeställningar som berörde bl.a. beläggningssituationen, situationen vid ung- domshemmet , tillsyn och tillgång till personal. Det kom fram att plats- situationen var god inom både ungdoms- och missbruksvården. Vidare uppgav SiS att en genomgång av myndighetens lokalbestånd visat att många institut- ioner är mycket slitna och att lokalerna inte är ändamålsenligt utformade. Mötet som protokollfördes ger en bra utgångspunkt för den fortsatta granskningen av hur innehållet och tryggheten i vården av unga enligt LSU och LVU samt in- tagna enligt LVM tillgodoses (dnr O 55-2019). I en återrapportering efter en inspektion redovisade SiS att led- ningen för ungdomshemmet , inom ramen T I L L R IK S D A G E N 2 0 2 0 /2 1 :J O1 för sin veckovisa egenkontroll, hade följt upp hur ungdomar som kommer till hemmet har transporterats. Det framgick inte om informationen som kommit fram återförts till de myndigheter som ansvarar för handräckningen, dvs. Kri- minalvården eller . Enligt JO skulle ungdo- marnas upplevelser kunna förbättra utförandet av transporter och på så sätt fö- rebygga att frihetsberövade människor utsätts för onödiga kränkningar. Därför rekommenderade han SiS att överväga att införa en rutin för uppföljning av utförda handräckningar på samtliga institutioner (dnr O 12-2019). Efter en upp- följande inspektion av LVM-hemmet konstaterade JO att hemmets större rastgård saknade regnskydd. SiS uppmanades att göra en inventering av samtliga institutioners rastgårdar för att ta reda på vilka ytterligare rastgårdar som behövde förses med regnskydd. I sin rapport återkom SiS och redovisade att myndigheten tagit fram en standardlösning för regn- skydd till samtliga institutioners rastgårdar och att arbetet med att bygga dessa skulle vara klart (dnr O 51-2019). Opcat-inspektioner av polisens arrester Under verksamhetsåret ledde JO Per Lennerbrant en inspektion av arresten . På hans uppdrag genomfördes inspektioner av polisarresterna respektive . Ytterligare tre inspektioner av arrester skedde på uppdrag av dåvarande JO . Två av inspektionerna var uppfölj- ning av tidigare inspektioner. Vid inspektion av arrester är fokus i första hand hur de frihetsberövades grundläggande behov tillgodoses. Det rör sig bl.a. om deras rätt till mat, möj- lighet att sköta sin personliga hygien och daglig utomhusvistelse. En annan central fråga är de frihetsberövades säkerhet. Som regel är det ett stationsbefäl som ansvarar för de intagna i arresten. Efter inspektionen av arresten uttalade JO Per Lennerbrant att det inte är ovanligt att frihetsberövade som tas in i en arrest är i ett fysiskt eller psykiskt dåligt skick. Arrestvakterna har ett stort ansvar att bl.a. genom en kor- rekt utförd tillsyn försäkra sig om att de intagna inte kommer till skada under sin vistelse i arresten. Vid utförandet av sina arbetsuppgifter kan arrestvakterna ställas inför mer eller mindre svåra situationer, där de behöver stöd av stations- befälet. Vidare behöver stationsbefälet ha en god kunskap om situationen i ar- resten för att kunna fatta korrekta beslut som rör de intagna. Det kan t.ex. handla om beslut att ändra tillsynsfrekvensen, tillkalla läkare eller försätta om- händertagna på fri fot. En välfungerande arrest kräver därför att det finns ett bra och nära samarbete mellan stationsbefälen och arrestvakterna. Enligt JO Per Lennerbrant ger den rutin som tillämpas i arresten , som innebär att stationsbefälen går ut och informerar sig om läget i arresten såväl när de går på som av sina pass, goda förutsättningar att skapa en trygg och säker miljö för de intagna. Vid inspektionen av arresten uppmärksammade JO Per Lenner- brant att det fanns både ett faktiskt och upplevt avstånd mellan arrestpersonalen och stationsbefälen. Även om stationsbefälen ansvarar för arrestverksamheten, befann de sig sällan på plats i arresten och det hade lagts ett stort ansvar på 2 0 2 0 /2 1 :J O1 T I L L R IK S D A G E N arrestvakterna att vid behov kontakta stationsbefälen. JO Per Lennerbrant åter- kom till sitt tidigare uttalande om att en välfungerande arrest kräver att det finns ett bra och nära samarbete mellan stationsbefälen och arrestvakterna. Han framhöll att stationsbefälen har ett ansvar att kontinuerligt hålla sig informe- rade om situationen i arresten för att de ska kunna fatta korrekta beslut i fråga om de intagna. Mot den bakgrunden var det enligt JO Per Lennerbrant positivt att hade för avsikt att flytta stationsbefälens tjänsterum när- mare arresten. Förutom denna åtgärd borde myndigheten överväga om det även finns skäl att se över rutinerna för stationsbefälens kontakt med arrestpersona- len så att stationsbefälen själva tar mer aktiv del i vad som händer i arresten. Vid en inspektion av arresten kom det fram att arresten sak- nade samtalsrum. Av den anledningen var intagna misstänkta för brott hänvi- sade till att samtala med sina försvarare i cellen med dörren på glänt. Vidare kom det fram att det är lyhört i arresten. I en återrapportering redovisade Polis- myndigheten att man iordningsställt ett rum som kan användas som besöks- och samtalsrum av en misstänkt och dennes försvarare. JO fann att myndig- heten kommit till rätta med bristerna på ett tillfredsställande sätt (dnr O 42- 2019). Vidare uttalade JO Per Lennerbrant i anledning av en återrapportering efter en inspektion av arresten att det är viktigt att åt- gärdar brister i arresternas fysiska miljöer för att försöka förhindra självska- dande handlingar. De brister som fanns i arresten har åtgärdats. Motsva- rande brister har även uppmärksammats vid Opcat-inspektioner av andra arres- ter. JO Per Lennerbrant ställde sig därför positiv till att på- börjat en nationell översyn av hur myndighetens celler är möblerade. Detta ar- bete är viktigt och kommer att följas upp vid kommande inspektioner (dnr O 23-2019). På uppdrag av chefsJO genomfördes en inspektion av Mi- grationsverket förvar i . JO Per Lennerbrant inledde en granskning av åtgärder i förvarsverksamheten med anledning av covid- 19.Inom ramen för granskningen genomfördes inspektioner av förvaren i och . Vid de sistnämnda inspektionerna hölls samtal med intagna och personal via ljud- och bildöverföring. Vid en inspektion av förvaret i , som är inrymt i en f.d. brand- station, noterades att tillvaron för de intagna framstod som mer kringskuren och reglerad än i övriga förvar. Den begränsade tillgången till gemensamhets- utrymmen och till rastgården medförde att de intagna under stora delar av da- gen är hänvisade till att antingen tillbringa tiden i bostadsenhetens korridor och matrum eller i sitt bostadsrum. Efter inspektionen uttalade JO Per Lennerbrant att det är tydligt att utformningen av förvaret i hög grad har präglats av de be- gränsningar som finns i de lokaler i vilket det är inrymt. Detta medförde i sin tur långtgående begränsningar för vistelsen för de intagna, vilket var beklagligt. Av det som kommit fram om den fysiska miljön framstod det vidare som tydligt T I L L R IK S D A G E N 2 0 2 0 /2 1 :J O1 att förvaret inte är dimensionerat för 44 intagna. Av den anledningen borde , enligt JO Per Lennerbrant, omgående överväga att minska antalet platser i förvaret. Vidare borde verket vidta åtgärder för att de intagna ska ges möjlighet till daglig utomhusvistelse i större utsträckning än vad de hade fått dittills (dnr O 52-2019). har efter inspektionen be- slutat att dra ned på antalet platser från 44 till 34. Förvaret i har två rum för avskiljande. Rummen är ständigt ka- merabevakade och det finns även ett fönster för tillsyn av den avskilde. I kor- ridoren utanför rummen finns bl.a. toalett och ett utrymme där en avskild inta- gen kan se på tv. För att inte behöva ta ut våldsamma intagna i korridoren vid toalettbesök har förvaret en portabel s.k. sanitetstoalett som kan ställas in i rum- met för avskiljande. Vid inspektionen hade den ännu inte kommit till använd- ning. Enligt uppgift finns det inte någon möjlighet för den avskilde att t.ex. tvätta sina händer efter uträttade behov. Efter inspektionen framhöll JO Per Lennerbrant att det är tveksamt om den tänkta användningen av sanitetstoalet- ten lever upp till utlänningslagens krav om att en utlänning som hålls i förvar ska behandlas humant och att hans eller hennes värdighet ska respekteras. Det är tveksamt om den tänkta användningen av sanitetstoaletten lever upp till ut- länningslagens krav. JO Per Lennerbrant avstod dock från att ytterligare uttala sig i frågan, men uttalade att han kan komma att återkomma till den bl.a. vid kommande inspektioner av förvar. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 T I L L R IK S D A G E N Ett av JO:s övergripande mål för verksamheten är att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannain- stitutioner. För att nå målet ska JO i största möjliga utsträckning ta emot personer och delegationer som önskar besöka JO för information om verksamheten. Därut- över ska JO delta i internationella sammanhang och informera om verksam- heten. JO ska också utbyta kunskaper och erfarenheter med, och stödja, ut- ländska ombudsmannainstitutioner. Planerade aktiviteter under verksamhetsårets andra hälft har i stor grad på- verkats av den ännu pågående coronapandemin. har vår möjlighet att ta emot utländska besök samt att delta fysiskt i kon- ferenser och möten i utlandet begränsats. Ett flertal internationella konferenser har också ställts in eller skjutits . Andra har gått att genomföra via elektronisk närvaro på distans. I arbetet mot det ovan nämnda målet har JO under verksamhetsåret genom- fört bl.a. följande aktiviteter. JO har tagit emot 18 besök. Ett av besöken var från , Centre Na- tional de la Fonction Territoriale (CNFPT), en fransk offentlig organisation som erbjuder kompetensutveckling till högre kommunala tjänstemän. Delega- tionen bestod av 20 kommundirektörer som var intresserade av allmän informa- tion om JO:s uppgifter och närmare om tillsynen över områdena socialtjänst, lagen om vård av unga (LVU), lagen om vård av missbrukare (LVM), lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), socialförsäkringar och bostadsbidrag. Deltagarna hade tidigare under resan besökt , Söder- tälje och kommun och var därför väl insatta i hur det svenska systemet med fungerar. En stor del av mötet avhandlade vilken inverkan JO har på andra myndigheter och i vilken mån JO:s beslut efterlevs. Besökarna gav också en kortfattad redogörelse för den franska motsvarigheten till JO samt information om den franska motsvarigheten till offentlighets- principen. Ett annat besök, initierat av domstolsakademi, bestod av sex domare från länder i ; , , , , och . Domarna deltog i ett utbytesprogram; de besökte ett antal organisationer och myndigheter samt praktiserade vid tingsrätter. Besö- karna fick en översiktlig redogörelse för JO:s verksamhet och därefter ingående information om JO:s tillsyn över domstolsväsendet. Det svenska systemet med parlamentarisk tillsyn över domstolarna är främmande i flera av besökarnas länder. har ställt frågan om ett dylikt besök till JO kunde få ingå i domarutbildningen i . Slutligen kan nämnas att JO tog emot dåvarande ambassadör i , , för samtal om hur JO kunde hjälpa till med stöd vid upprättandet av ett ombudsmannaämbete i . Justitieombudsmännen och tjänstemän hos JO har aktivt deltagit i utländska konferenser och seminarier. T I L L R IK S D A G E N 2 0 2 0 /2 1 :J O1 Bland annat deltog internationella samordnaren i International ombudsman institute’s (IOI) workshop i , , om dataskyddsförordningen (GDPR) i vårt dagliga arbete: Ge- neral Data protection regulation and its challenges from a human right’s aspect. Workshoppen innehöll såväl praktiska övningar som jämförelser av hur de olika ombudsmannainstitutionerna löst genomförandet av dataskyddsförord- ningen i det praktiska arbetet på kontoret. Det framkom att ett av förordningens syften, att harmonisera reglerna för skydd av personuppgifter i , ännu inte är uppnått. En av frågorna som togs upp var hur och när information ges till registrerade som omnämns av andra enligt förordningens artikel 14. Det konstaterades att det inte heller i denna fråga fanns någon harmoniserad till- lämpning. Alla var dock överens om att man får göra en bedömning i varje enskilt fall, och att det inte går att ge några enkla anvisningar att tillämpa ge- nerellt. Vidare kan nämnas att JO Per Lennerbrant och byråchefen deltog i nätverket (’ Network) konferens of the and the population: challenges and practices. Vid konferensen hölls anföranden om bl.a. trender, utmaningar och möjligheter när det gäller relationen mellan polisen och allmänheten. Det hölls modererade diskussioner mellan företrädare för bl.a. polismyndigheter, forskarsamhället, EU-institutioner och civilsamhället. Frågor om förtroendet för polisen och risken för diskriminering vid ingripanden fick förhållandevis stort utrymme. ChefsJO och byråchefen deltog i en workshop i , , anordnad av den neder- ländske ombudsmannen om vilka normer ombudsmännen använder sig av i sin granskning av myndigheterna (nationell lag, internationella konventioner om mänskliga rättigheter, normer skapade av ombudsmännen själva). Det fram- kom att flera av ombudsmännen har egna regelverk med formulerade principer för god förvaltning som de hänvisar till. ChefsJO konstate- rade att behovet av sådana principer får anses vara betydligt mindre i länder där det finns en väl utvecklad förvaltningslag att hänvisa till. Det fördes också dis- kussioner som gällde olika sätt att nå ut till allmänheten, i synnerhet utsatta grupper som inte ens känner till ombudsmannainstitutets existens. En del me- toder ligger i linje med dem vi själva redan använder eller planerar, med t.ex. tematiska specialrapporter, utvidgat informationsutbyte med civilsamhället och en webbplats strukturerad utifrån olika kategorier av besökare, men det före- kom också mer kreativa projekt som annonser på Spotify, närvaro vid musik- festivaler och genomförande av skoltävlingar. Vidare kan, för att illustrera några tillfällen då JO deltagit i internationella möten och konferenser på distans med elektroniska hjälpmedel, slutligen näm- nas att chefsJO och internationella samordnaren deltog via videokonferens respektive livestrea- ming i ett styrelsemöte för , region (IOI ) och en workshop om artificiell intelligens och mänskliga rättig- heter anordnad av IOI och den katalanska ombudsmannen i , Spa- nien. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 T I L L R IK S D A G E N Slutligen deltog chefsJO och internationella samordna- webbkonferens för europeiska ombuds- män om covid-19-pandemins konsekvenser och dess påverkan på ombudsmän- nens arbete både . T I L L R IK S D A G E N 2 0 2 0 /2 1 :J O1 6 Sammanställning över bilagor Bilaga 1 innehåller ärendestatistiken för verksamhetsåret. Bilaga 2 innehåller en förteckning över besvarade lagstiftningsremisser. Bilaga 3 innefattar redovisning av dels framställningar och överlämnande av beslut till respektive regeringen, dels åtal, anmälningar för vidta- gande av disciplinär åtgärd samt överlämnande av ärenden till annan myndig- het. I bilaga 4 redovisas inspektioner och myndighetsbesök, samråd med riksda- gens konstitutionsutskott samt justitieombudsmännens och vissa tjänstemäns deltagande i konferenser, seminarier och utbildningsverksamhet m.m. inom . Bilaga 5 innehåller en redovisning av JO:s internationella samarbete. Instruktionen i aktuell lydelse finns som bilaga 6. Arbetsordningen i aktuell lydelse finns som bilaga 7. En redogörelse för personalorganisationen under verksamhetsåret finns i bi- laga 8. Bilaga 9 innehåller register. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 Bristande dokumentation efter att en persons skyddade namn synts på en presentationsskärm under en huvudförhandling i ett brottmål (Dnr 6464-2019) Beslutet i korthet: AA närvarade vid en huvudförhandling i ett brottmål som åhörare. Hon hade tidigare förekommit som målsägande under förun- dersökningen och hade bytt namn. Det nya namnet förekom i ett förunder- sökningsprotokoll som åklagaren gav in i samband med att åtal väcktes och enligt uppgift i en handling som åklagaren lämnade in hade AA skyddade personuppgifter. Vid förhandlingen kom det nya namnet av misstag att synas på presentationsskärmarna i samband med att åklagaren lade fram viss skriftlig bevisning. I en paus under förhandlingen blev rättens ordförande uppmärksammad på det inträffade av åklagaren. Dagen därpå förde rådman- nen in sekretessmarkeringar på de handlingar där AA:s nya namn förekom och beskrev med en kortare text vad som hade inträffat. I beslutet gör JO uttalanden om tingsrättens ansvar för skyddade person- uppgifter. JO konstaterar – i likhet med tingsrätten – att AA:s nya namn inte hade lagts fram vid förhandlingen. Rådmannen får kritik för att sekretess- markeringarna inte innehöll någon tillämplig sekretessbestämmelse och för den bristfälliga dokumentationen av det inträffade. Anmälan och inledande utredning I en anmälan till JO klagade på och anförde följande: Hennes skyddade personuppgifter röjdes under en huvudförhandling i ett brottmål där hon var åhörare. Detta skedde genom att hennes nya och skyddade namn visades upp på tingsrättens projektor under huvudförhandlingen. på grund av en av de tilltalade i målet, BB, som hon hade bytt namn. JO begärde först in en kopia av dagboksbladet, anteckningarna från huvud- förhandlingen och domen i tingsrättens mål. Därefter begärde JO in två förun- dersökningsprotokoll och en handling benämnd Involverade personer i proto- koll. Av materialet framgick bl.a. följande: På s. 1 i ett av förundersökningsprotokollen, aktbilaga X, fanns bl.a. AA:s namn upptaget under rubriken . På ett särskilt försättsblad till pro- tokollet fanns en sekretessmarkering daterad , med följande text: