frsrdg · H704NR1 · 2020-03-17 00:00:00 — Vid delegationens sista möte för året deltog igen för ömsesidigt informationsutbyte om årets parlamentariska och det kommande svenska ordförandeskapet för konferensen. (S) och (M) deltog i möte mellan permanenta kommitté och i Svartahavsområdets parlamentariska församlings (Parliamentary Assembly of the Organization of the Cooperation, Pabsec) permanenta kommitté i den 1–. (S) deltog även vid Pabsecs årliga generalförsamling i den 20–samt vid Samväldet av oberoende staters interparlamentariska församling (IPA CIS) i . (S) samt (MP) deltog vid Baltiska församlingens session i den 28–. Ytterligare information om den parlamentariska finns på . 9 Den arktiska parlamentarikerkonferensen Det arktiska parlamentarikersamarbetet äger rum inom ramen för den arktiska parlamentarikerkonferensen (Conference of Parliamentarians of the Arctic Re- gion, CPAR). Konferensen äger rum och samlar parlamentariker från de åtta arktiska staterna, samt urfolksrepresentanter och observatörer. Den första parlamentarikerkonferensen arrangerades i . Syftet med det parlamentariska samarbetet är att ta initiativ till ett vidare samarbete om arktiska frågor, att fungera som ett forum för debatt och informationsutbyte samt att utgöra den parlamentariska dimensionen till . Förutsättningarna för att möta utmaningarna och ta vara på möjligheterna i ett förändrat står i fokus för samarbetet. Särskild vikt läggs vid klimatförändringarna och konsekvenserna för den känsliga arktiska miljön, den ekonomiska utvecklingen i regionen och ett hållbart utnyttjande av naturresurserna, befolkningens levnadsvillkor samt den civila säkerheten i regionen. Forsknings- och utbildningsfrågor är centrala frågor för samarbetet. Den arktiska regionens ökade geopolitiska betydelse återspeglas i samarbetet och det ökade intresset från observatörerna. Säkerhetspolitiska frågor behandlas inte inom ramen för samarbetet. Den arktiska parlamentarikerkonferensen arrangeras i ett av medlemsländerna och samlar parlamentariker från //, , , , , , och samt . Representanter för ursprungsbefolkningar i regionen deltar i konferensen med en särskild status som permanenta deltagare. I samarbetet deltar observatörer från andra nationella parlament och parlamentariska organisationer. Ett ökande intresse från framför allt och avspeglar sig i konferensdeltagandet. Vidare deltar representanter för forskningsmiljöer, näringsliv och andra med intresse för utvecklingen i . Vid konferensen antas en resolution som riktar sig till de arktiska ländernas regeringar, och institutioner i de delar som är tillämpliga. Den 14:e arktiska parlamentarikerkonferensen arrangeras i på inbjudan av och kommer att ha klimatförändringarna som övergripande tema. Sedan valet har en fast delegation till den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR). Den partipolitiska fördelningen under innevarande mandatperiod är 1 (S), 2 (M), 1 (V), 1 (SD). Delegationen utses av talmannen efter samråd med gruppledarna. Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén, (, SCPAR) bildades . 9 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN frågorna när kommittén bildades var etablerandet av ett samarbete på reger- ingssidan, inrättades 1996. Den permanenta kommittén stöder aktivt Arktiska rådets arbete och deltar i rådets möten i egenskap av observa- Den permanenta kommittén upprätthåller arbetet, verkställer besluten mel- lan de arktiska parlamentarikerkonferenserna och förbereder nästkommande Kommitteen verkar också för att främja det arktiska samarbetet på både nationell och internationell nivå. I kommitténs möten deltar representan- ter för ursprungsbefolkningar samt observatörer, varav och har en särskilt aktiv roll. Vid kommitténs möten förs en dialog om aktuella frågor för regionen, ut- maningarna och möjligheterna. Kommittén har nära följt arbetet inom Ark- under det finska ordförandeskapet 2017–2019 och det isländska ordförandeskapet 2019–2021. Som ett led i förberedelserna för nästkommande konferens har kommittén ofta utsett rapportörer som förbereder de teman som Varken konferensen eller den permanenta kommittén har nå- gon gemensam budget, utan deltagandet finansieras helt av de deltagande na- Den permanenta kommittén har hållit tre möten . värdlandet möjlighet att lyfta fram prioriterade frågor, utöver de interna frågor som behandlas av kommittén. Vid mötet i den 27–lämnades en redogörelse för rysk Arktispolitik, infrastrukturen i regionen med särskilt fokus på norra sjörutten samt samarbetet inom . Vid mötet översände kommittén reso- lutionen från den 13:e konferensen i /Enare . underströks punkterna om att arrangera ett möte inom med del- tagande av ministrar med ansvar för den digitala infrastrukturen, att intensifi- era arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser och kortlivade förore- ningar, att i samarbete med det arktiska ta initiativ om före- tagens sociala ansvar (corporate social responsibility, CSR) samt att stödja ett starkt deltagande av ursprungsbefolkningen i arbete. svenska delegationen deltog (M) i mötet. Vid mötet i den 23–lämnades en redogörelse för Arktiska rådets möte i den 6–. Kommittén beklagades att någon dekla- ration inte kunde antas vid rådets möte. Vidare lämnades en redogörelse för arbetet inom det arktiska , användningen av tungolja inom transporter, arbetet inom (United Nations Convention on the of the Sea, Unclos) avseende anspråken på utvidgat territorium i samt arbetet inom och AMAP (Arctic Monitoring and Assessment Programme). delegationen deltog (M). Vid kommitténs möte i presenterades ”Business index North”, forskning om motståndskraftiga samhällen i ljuset av klimatför- ändringen, territoriella konflikter till havs samt samarbetet mellan kustbevak- Vidare inledde kommittén diskussionen om teman vid den 14:e 9 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN I mötet deltog (V). I förlängningen av kommittémötet arrangerade det 6:e parlamentariska forumet för den nordliga dimensionen den 18–i . deltog även i detta. delegation till den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR) valdes (S), i (M), (V), (M) och (SD) till medlemmar av den svenska delegationen. Vid det konstituerande mötet valdes (M) till ordförande och (S)till vice ordförande för delegationen, tillika svensk medlem och svensk suppleant i den permanenta kommittén. Delegationen har hållit fem möten. Vid mötet lämnades en redogörelse för resultaten från förhandlingarna vid COP 25 i samt mötet mellan de nordiska stats- och klimatministrarna i där en deklaration om ett koldioxidneutralt undertecknades. Vid delegationens möte deltog ambassadör för en dialog om möjligheten att arrangera ett seminarium i om det isländska ordförandeskapet för 2019–2021. (V) deltog i Arctic Frontiers i den 20–. De- legationen har diskuterat möjligheterna att arrangera ett möte med deltagande av de nordiska delegationerna till den arktiska parlamentarikerkonferensen och beslutat att bjuda in till ett sådant den 2–. Möten inom den nordiska kretsen har arrangerats tidigare. Mötena är inte formaliserade utan arrangeras på initiativ av någon av delegationerna. Ytterligare information om det arktiska parlamentarikersamarbetet finns på . bedrivs ett multilateralt samarbete i baserat på den deklaration som antogs vid en utrikesministerkonferens i . Den så kallade Kirkenesdeklarationen undertecknades av , , , , , och . Undertecknandet ledde till bildandet av (, Beac) som utgör regeringssidans samarbetsorgan. undertecknade landshövdingar, guvernörer och representanter för urfolk i regionen ett protokoll som etablerade Barents regionråd. Sammanlagt ingår 13 fylken, län och provinser i regionrådet. För del ingår och . Ordförandeskapet i roterar mellan , , och . Det parlamentariska har karaktären av ett nätverk och har därför inga stadgar och ingen styrelse eller andra permanenta organ. Ba- rentsnätverket består av aktiva politiker i regionen som möts informellt för att diskutera aktuella samarbetsfrågor i . arrangerade det norska i samarbete med en första parlamentarikerkonferens i anslutning till . har en praxis vuxit fram som innebär att parlamentet i det land som innehar ordförandeskapet för arrangerar en parlamentarisk Ba- rentskonferens mot slutet av landets ordförandeskapsperiod. Detta innebär att en parlamentarisk hålls . Eftersom det inte finns någon formell struktur för det parlamentariska mellan själva konferenserna faller förberedelsearbetet för dessa konferenser på värdlandets parlament, för de nordiska ländernas del i praktiken på dess delegation till . Ordförandeskapet i har –2019 innehafts av . Ordförandeskapet har prioriterat frågor gällande hållbar utveckling, respekten för mänskliga rättigheter samt jämställdhet. På vart och ett av områdena har tonvikten legat på att förbättra kontakter mellan människor, särskilt för den yngre generationen. Agenda 2030 har legat till grund för arbetet. har Finnmark innehaft ordförandeskapet i Barents regionråd. Finnmarks prioriterade områden har varit kontinuitet genom institutionell utveckling, ekonomisk utveckling och miljöskydd, transport och infrastruktur, kontakter mellan människor samt information och främjande. tar över ordförandeskapet efter Finnmark. 10 DEN PARLAMENTARISKA BARENTSKONFERENSEN Mot bakgrund av det svenska ordförandeskapet i arrangerade riksdag den 9:e parlamentariska . Konferensen arrangerades i den 16–. Deltog gjorde representanter från de nationella parlamenten i , , , , representanter från de regionala parlamentariska församlingarna i Archangelsk oblast, oblast, Nentsien (autonomt distrikt), Karelska republiken, , den parlamentariska , Nordvästra parlamentariska församling och . Därtill deltog gäster, experter och sakkunniga. Konferensen hade 93 deltagare. Den svenska delegationen bestod av ordförande (M), vice ordförande (S), (V), (M) och (SD). (SD) deltog vid två av delegationens möten men ersattes sedan av (SD). Delegationen har haft fyra delegationsmöten för att planera, förbereda och följa upp konferensen. Delegationen fattade beslut om att fokusera på hållbara transporter och infrastruktur under konferensen, och rubriken för konferensen var därmed Connecting the Barents Region – Infrastructure for a Sustainable Fu- ture. Konferensen öppnades av talman som höll ett anförande om vikten av gränsöverskridande samarbete och demokrati. Vid öppnandet höll även landshövding samt som representerade Finnmarks ordförandeskap i Barents regionråd anföranden. Konferensen bestod därefter av fem seminarier som behandlade frågan om hållbara transporter och infrastruktur ur olika perspektiv. Konferensens första seminarium hade temat Barents gemensamma transportplan – gränsöverskridande samarbete och koordinering. Vid seminariet höll , statssekreterare till infrastrukturministern, ett huvudanförande. poängterade Agenda 2030, en fossilfri transportsektor samt transportsystem och infrastruktur som tillgodoser både mäns och kvinnors behov. Vid det första seminariet hölls även anförande av som representerade Barents regionala transportgrupp, , vice talman i den ryska duman samt från Northern Dimension Partnership Transport and Logistics. Den svenska delegationen deltog aktivt i seminariet. Vice ordförande (S) satt som ordförande och (V) frågade statssekreteraren om det fanns planer på att inkludera transportförbindelser mellan i och finska Kolari i den gemensamma transportplanen. Vid det andra seminariet behandlades frågorna transport, handel och ekonomisk utveckling. från Handelskammare höll en presentation om handelskammarens arbete och aktuella projekt i regionen. (SD) satt som vice ordförande under seminariet. (M) bad berätta mer om handelskammarens samarbete med sina motsvarigheter i varpå förklarade att samarbetet med och var starkt och att kontakt förekom på daglig basis. 10 DEN PARLAMENTARISKA BARENTSKONFERENSEN Konferensen tredje seminarium fokuserade på gröna transporter och hållbara lösningar för framtiden. Ordföranden för Samiskt parlamentariskt råd höll ett av huvudanförandena och Ylinampa från finska närings-, trafik- och miljöcentral höll det andra. Den efterföljande diskussionen fokuserade på samernas levnadsförhållanden, rättigheter till exempelvis naturområden och fisket samt gränsöverskridande samarbete mellan samerna i . (S) och (V) tog del i diskussionerna och (C) var vice ordförande under seminariet. Temat för det fjärde seminariet var Kollektivtrafik, rörlighet och mellanfolkliga kontakter i . från Norrtåg höll en presentation om samarbetet Botniska korridoren och den passagerartrafik som ska starta mellan och via . från Barents ungdomsråd höll ett anförande där han belyste problematiken med bristande kommunikationer och infrastruktur ur ett ungdomsperspektiv och menade att detta kan ligga grund för att många unga flyttar till kuster eller söderut. (M) instämde i den beskrivna problembilden och (C) frågade om gemensamma transportsystem i regionen. Vid det femte seminariet behandlades frågor om digital rörlighet och behovet av intelligenta transportsystem och automatisering. Vid seminariet höll från () en presentation där han bland annat belyste olika projekt som LTU var involverade i, till exempel smarta vägar och motverkandet av viltolyckor i regionen. (M)och (V) var ordförande respektive vice ordförande under seminariet. Därefter höll , trafiksäkerhetsexpert och föreståndare för på , en presentation på temat trafiksäkerhet. I samband med konferensen arrangerades ett studiebesök till i . Eftersom ligger nära gränsen mellan och attraheras kunder från ett stort område. öppnade 2007 och redan året därpå behövde det byggas ut. besöker en miljon människor i . Det arrangerades även ett studiebesök till där kommunalrådet berättade om historia, betydelsen av järnvägsstationen och problematiken med gränsöverskridande transporter, till exempel ländernas olika spårvidd. är en teknisk lösning på detta problem, men ingen persontrafik har trafikerat bron . pekade även på vikten av elektrifiering av järnvägen, ökade samordning mellan och samt upprustning av järnvägsstationen för att kunna återuppta en välfungerande gränsöverskridande trafik. I anslutning till ett besök och en middag på hölls en presentation om infrastruktur och hållbar turism av från . Konferensen avslutades med att en resolution godkändes och att det tillträdande norska ordförandeskapet välkomnades. Vice ordförande (S) höll ett avslutningsanförande där han tackade alla som deltagit vid konferensen, konstaterade att diskussionerna varit engagerande och givande samt 10 DEN PARLAMENTARISKA BARENTSKONFERENSEN poängterade vikten av fortsatt samarbete mellan parlamentariker, civilsamhället och näringslivet. Den svenska delegationen hade förberett ett utkast till resolution som utgick från de teman som behandlades under konferensen: gränsöverskridande samarbete och koordinering inom transportsektorn, transport, handel och ekonomisk utveckling, gröna transporter och hållbara lösningar, kollektivtrafik, rörlighet och mellanfolkliga kontakter, digital rörlighet och behovet av intelligenta transportsystem och automatisering samt trafiksäkerhet och nollvisionen. Delegationens ordförande (M) var ordförande för den kommitté som förberedde resolutionen under konferensen. (S) deltog som representant för den svenska delegationen. I resolutionen poängterades även vikten av jämställdhet, demokrati, ungdomsfrågor, gröna lösningar och hållbarhet inom transportområdet. Innevarande ordförandeskap 2019–2021 innehar ordförandeskapet för 2019–2021. Ordförandeskapet för regionrådet innehas av i . Det norska ordförandeskapet kommer att prioritera hälsofrågor, mellanfolkliga kontakter och ungdomsfrågor samt kunskap, innovation, utbildning och forskning. Ordförandeskapet kommer även att följa upp rapporten 2050 som beskriver hur kan ställa om till ett klimatneutralt samhälle. kommer i sin tur att prioritera miljö och klimat, ungdomsfrågor, jämställdhet, urfolksfrågor och kommunikation. SVENSKA DELEGATION 2019 BILAGA 1 Resolution antagen vid den 28:e parlamentariska , den 25– BILAGA 3 RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 28:E PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN, DEN 25–27 AUGUSTI 2019 RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 28:E PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN, DEN 25–27 AUGUSTI 2019 BILAGA 3 BILAGA 3 RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 28:E PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN, DEN 25–27 AUGUSTI 2019 Resolution antagen vid den 9:e parlamentariska , den 17– BILAGA 4 RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 9:E PARLAMENTARISKA BARENTSKONFERENSEN, DEN 17–18 SEPTEMBER 2019 RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 9:E PARLAMENTARISKA BARENTSKONFERENSEN, DEN 17–18 SEPTEMBER 2019 BILAGA 4 Missivbrev till redogörelsen för den parlamentariska Missivbrev till redogörelsen för den arktiska parlamentarikerkonferensen Tryck: Riksdagstryckeriet, 2020