frsrdg · H804JO1 · 2020-11-10 00:00:00 — −2019-02-12 Svar till AA om att synpunkter mottagits och att ärendet bereds −2019-02-12 Mail till sökanden med info om synpunkter från och svar till AA −2019-02-14 Mailkonversation med AA avseende ingripandebesked (tillsynsärende) −2019-02-xx Telefonsamtal under hela februari till sökanden om ytterli- gare kompletteringar avseende hus, mark, terrasser och murar −2019-02-20 Info till sökande om dokumentation på hans fastighet Dokumentation i fråga om terrassanläggning är bygglovspliktig −2019-02-28 Inkommit foton från sökanden som visar hur marken såg ut före byggnation samt tidiga markbyggnadsarbeten −2019-02-28 BN protokoll § 46 −2019-03-04 Inkommit reviderade ritningar sektion, plan, fasad efter synpunkter från handläggaren Utöver dagboksanteckningar ovan, är ärendet diskuterat på handläggarmö- ten, vilka återkommer . Ärendet har också förts framåt kontinuer- ligt genom upprepade kontakter med sökanden, vilka pågår fortfarande. Vi har också att avgöra vilket av de återförvisade bygglovsärendena som ska föras till beslut, och på vilket sätt de olika versionerna av PBL kan komma att påverka besluten respektive genomförandet. De pågående ären- dena avseende byggloven respektive tillsynsärendet hör dessutom intimt samman, där bedömningen i det ena kommer att påverka det andra: 2 0 2 0 /2 1 :J O1 P L A N - O C H B Y G G O M R Å D E T Pågående tillsyn har påvisat att det inte är helt klart om bygglovsansökan omfattar det som i begäran om ingripandebeskedet kallas "terrassanlägg- ningen". Eftersom det inte finns någon explicit sådan definition, måste det dels utredas om bygglovsansökan omfattar detta, dels om den markbyggnad som faktiskt finns på fastigheten är att betrakta som en terrassanläggning, men även om den i så fall är bygglovspliktig. Utöver vad som i övrigt ska avgöras i tillsynsärendet, måste vi också avgöra om det, som kallas terrassanläggningen, är förenligt med detaljpla- nens bestämmelser samt avgöra om markbyggnaden följer befintliga lov i den del där lovet för murarna är upphävda och återförvisade, eller kan be- traktas som olovliga. Eftersom alla beslut i någon mening följer av varandra, måste det be- handlas tillsammans. Även detta har komplicerat ärendet och gjort att be- sluten dragit ut . Samtliga dessa beslut kommer att tas i bygg- och miljönämndens sammanträde . Ytterligare kommentarer till handläggning av ärendet Mark- och miljödomstolen har i sina domar kommit fram till att de olika ärenden, som avser bygglov för fritidshus respektive murar/plank ska tas i ett samlat beslut. Att ansökningarna ligger på – och över – två fastigheter är en omständighet som komplicerar ärendet. Eftersom det finns flera öppna ärenden avseende samma fastighet, och samma bygglovsansökan, har nämnden att avgöra inom vilken av ansök- ningarna som ska föras till beslut. Eftersom det mellan ansökningstill- fällena har införts ny lagstiftning, har nämnden behövt rådgöra med utom- stående juridisk expertis i denna fråga. Rådgivningen och diskussioner har kontinuerligt förts – och förs – sedan tidig höst 2018. Det är alltså inte så att ärendet/ärendena legat vilande, utan det har varit före- mål för olika former av avvägningar, möten, avstämningar och delbeslut. Nämnden har vidtagit ett flertal ändringar för att bättre styra handläggningen inför beslut. Handläggarmöten på tjänstemannanivå har in- förts, i syfte att undvika olikheter i bedömningar inför beslutsförslag och beslut. Presidiemöten, där handläggare föredrar ärenden inför presidium och därefter föredragningar inför nämnd har utvecklats och byggnadsnämn- dens delegationsordning har förtydligats så att större mängd "tveksamma" ärenden ska föras upp till nämnd. Slutligen kan sägas att nämnden inte haft för avsikt att fördröja något beslut. I takt med att ärendet har blivit allt mer komplicerat, där såväl lag- stiftning som praxis har ändrats och antalet handläggare kopplade till samma fastighet varit omfattande, har nämnden inte kunnat välja mellan att handlägga ärendet snabbt eller korrekt, eftersom även det senare är grund- läggande. Nämnden har valt att tolka ordet "skyndsamt" i denna kontext så, att ett ärende, som pågått utan att kunna nå avslut, måste hand- läggas såväl korrekt som hållbart för att nämnden ska kunna skilja sig från ärendet på ett korrekt sätt. Vi anser att vi är på väg att nå detta. AA kommenterade nämndens yttrande. JO tog del av Mark- och miljödomstolen vid tingsrätts beslut i mål P 3132-17 och 3140-17. Besluten meddelades och vann laga kraft . JO tog del av dagboksblad och handlingar i ärendena BYGG.2015.244 och BYGG.2017.33. Det framgick bl.a. att nämnden beslutade att ge bygglov för fritidshus, murar och påbyggnad av murar samt stödmurar på fastigheten B 9:41, att ge bygglov för stödmurar och murar på fastigheten B 9:33 och att avslå ansökan om bygglov för nybygg- nad av plank på fastigheten B 9:33. P L A N - O C H B Y G G O M R Å D E T JO tog även del av ett dagboksblad och handlingar i nämn- dens ärende med dnr BÄ.2018.122. Det framgick att nämnden vid ett samman- träde beslutade att AA:s begäran enligt skrivelser om att nämnden skulle ingripa enligt 11 kap. (2010:900), PBL, inte föranledde någon åtgärd och avskrev ärendet från vidare handläggning. I ett beslut anförde JO följande: I det aktuella bygglovsärendet (BYGG.2015.244), som lades upp hos nämnden , har bestämmelserna i tillämpats. Enligt den lydelse av 9 kap. 27 § PBL som nämnden haft att tillämpa ska handlägga ärenden om lov och förhandsbesked skyndsamt och meddela sitt beslut från det att den fullständiga ansökningen kommer in till nämnden. Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet, får tiden förlängas en gång med högst utöver de ursprungliga . När ett ärende om lov har återförvisats till nämnden från en överinstans ska nämnden på nytt handlägga ärendet och ta ställning till ansökan. Nämnden ska då tillämpa de tidsfrister som gäller enligt 9 kap. 27 § PBL (se JO 2016/17 s. 354, jfr nuvarande 9 kap. 27 b § PBL). Om ansökan är fullständig när ärendet kommer tillbaka till nämnden ska nämnden alltså normalt meddela sitt beslut senast . Om ansökan är ofullständig får nämnden enligt 9 kap. 22 § PBL förelägga sökanden att avhjälpa bristerna inom . Ett åter- förvisat ärende bör dessutom alltid handläggas med förtur. (Se även JO:s beslut , dnr 3555-2015.) Enligt 11 kap. 5 § PBL ska pröva förutsättningarna för och behovet av att ingripa eller besluta om en påföljd så snart det finns anled- ning att anta att någon inte har följt en bestämmelse i lagen, en föreskrift, domar eller andra beslut som har meddelats med stöd av lagen eller EU-förordningar som rör frågor inom lagens tillämpningsområde. Av 11 kap. 20 § andra stycket PBL framgår att som hu- vudregel inte får förelägga någon att vidta rättelse av en olovlig åtgärd om det har gått från överträdelsen. Av den bakgrund som nämnden har lämnat framgår att det efter en lantmäteri- förrättning 2010 gavs ett bygglov för ett fritidshus på den ena av de aktuella fastigheterna 2011 varefter byggnationen genomfördes. Efter överklagande hade flera lovbeslut om bl.a. fritidshuset visats åter till nämnden, sammanlagt . JO:s utredning har inriktats på handläggningen i tiden efter Mark- och miljödomstolen vid tingsrätts beslut om återförvisning . Det framgår av utredningen att den återförvisade lovansökan inte var full- ständig. Det framgår vidare att nämnden vidtog vissa utredningsåtgärder . anlitade nämnden extern juridisk expertis. skickade nämnden ett föreläggande om komplettering av 2 0 2 0 /2 1 :J O1 P L A N - O C H B Y G G O M R Å D E T ansökan till sökanden och meddelade nämnden beslut om bl.a. bygglov för fritidshus, murar och stödmurar. Nämnden har uppgett bl.a. att beslutet i ärendet dragit ut med an- ledning av att ärendet varit komplicerat. Nämnden har också framhållit att ären- det inte har legat vilande utan att det har varit föremål för olika for- mer av avvägningar, möten, avstämningar och delbeslut. Utredningen ger i och för sig inte stöd för att tidsfristen i 9 kap. 27 § PBL överskridits. Nämnden har dock haft ett ansvar för att skyndsamt driva ärendet framåt till ett avgörande även innan tidsfristen börjat löpa. I detta ärende har det dessutom varit särskilt angeläget med en snabb handläggning då det rört ett ärende som i princip pågått och som återförvisats till nämnden . Det kan vidare framhållas att bygglovsprövningen i ärendet har avsett åtgär- der som redan var utförda och som en granne hade begärt att nämnden skulle ingripa mot. I ett sådant sammanhang har en byggnadsnämnd också att beakta bl.a. bestämmelser om preskription såsom 11 kap. 20 § andra stycket PBL. Jag kan konstatera att det tog nämnden påbörjade hand- läggningen av det återförvisade ärendet och att innan sökanden förelades att komplettera sin ansökan. Detta är inte tillräckligt skynd- samt. Det är inte heller godtagbart att den totala handläggningstiden i ett åter- förvisat ärende uppgår till och . Det nämnden framfört utgör inte godtagbara skäl till den långa handläggningstiden. Nämnden förtjänar kri- tik för den långsamma handläggningen. Jag noterar att nämnden meddelade beslut med anledning av AA:s begäran om ingripande. Långsam handläggning av ett återförvisat bygglovsärende i ett fall där byggnationen utförts och en granne begärt ingripande mot det byggda (II) (Dnr 8416-2018) Beslutet i korthet: En byggnadsnämnd beviljade bygglov för ett fritidshus och garage 2013. Nämnden godkände därefter ändringar av huvudbyggna- den i ett beslut och byggnationen genomfördes. Sedan en granne över- klagat återförvisades ärendet till handläggning . JO:s utredning avser nämndens handläggning efter återförvisningen. Nämnden kritiseras för att ha överskridit den i före- skrivna tioveckorsfristen för att meddela beslut i lovärenden. JO framhåller dessutom att det var fråga om ett återförvisat ärende som ska hanteras med förtur samt redan utförda åtgärder som en granne begärt ingripande mot. P L A N - O C H B Y G G O M R Å D E T AAframförde klagomål mot i Åre kommun med anledning av handläggningen av ett bygglovsärende. Han uppgav bl.a. följan- de: Kommunen beslutade om bygglov för hans granne . Han över- klagade beslutet, men bygglovet stod fast. När huset sedan uppfördes var det inte i överensstämmelse med bygglovet. Det visade sig att bygglovet hade änd- rats i ett beslut utan att det hade kommunicerats med ho- nom. Han överklagade det beslutet till i som upphävde beslutet och återförvisade ärendet till handläggning. AA ifrågasatte hur nämnden därefter hade handlagt ären- det. JO tog del av ett dagboksblad i nämndens ärende med dnr BYGG.2012.290. JO begärde därefter att nämnden skulle lämna upplysningar och yttra sig över handläggningen i ärendet efter att det återförvisades . i Åre kommun beslutade vid ett sammanträde att lämna följande svar: Ärende BYGG.2012.290, vilket utgör bakgrunden till detta ärende, gäller bygglov för nybyggnad av fritidshus och garage på fastigheten E 3:50 i Du- ved. Beslut om beviljat bygglov i ärendet fattades . Beslutet över- klagades, där avslog överklagandet i beslut . Revideringar av huvudbyggnaden daterade , godkändes ge- nom beslut fattat av Åre kommun. Detta beslut överklagades , till med grund i att grannfastighetens ägare inte kungjorts detta beslut och därmed inte haft möjlighet att överklaga det- samma. konstaterade att det ursprungliga bygglovet, vunnit laga kraft. Vidare konstaterades att handläggningen av de revideringar/änd- ringar som godkänts genom ett tjänstemannabeslut , inte skett på ett korrekt sätt. Ärendet återförvisades till genom beslut . Efter återförvisandet uppmanades byggherren att lämna in en bygglovsan- sökan för de revideringar/ändringar som godkänts och genom- förts. Ny ansökan registrerades , med diarienummer BYGG.2018.54. Det är i detta ärende, BYGG.2018.54, som fortsatt handläggning sker. Ärendet bedöms som komplett vid datum för registrering. Samhällsbyggnadskontoret har haft ett antal grundfrågor att ta ställning till i handläggningen av ärende BYGG.2018.54: −Hur ska den nya ansökan förhålla sig till det lagakraftvunna bygglovet, givet med liten avvikelse, grundat i överskridande av maximalt tillåten byggnadsarea. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 P L A N - O C H B Y G G O M R Å D E T −Ska ärendet prövas i sin helhet? −Ska endast ändringarna prövas? −Vilka revideringar/ändringar har de facto godkänts och sedermera ut- förts? −Är ändringarna planstridiga? −Medför höjningen av taknocken att ytterligare en våning tillskapas? −Står huset högre i terrängen i förhållande till det lagakraftvunna bygg- lovet? På grund av ärendets komplexitet initierades under vår/dialog med jurist, för att få hjälp med bedömning av ärendet och kvalitetssäkra ett kommande beslut. Ett antal avstämningar har och höst ge- nomförts mellan handläggare och jurist i frågan. I samband med att beslut i ärendet skulle presenteras, påtalades att tillförordnad samhällsbyggnads- chef tillika är styrelsemedlem i den samfällighetsförening där aktuell fas- tighet, E 3:50, ingår. Detta bedömdes som ett jävsförhållande, vilket medförde att halt gjordes i handläggningen av ärendet. Samhälls- byggnadskontoret inväntade tillsättande av permanent samhällsbyggnads- chef, vilket bedömdes göras /2019. Tillsättande av samhällsbyggnadschef genomfördes ej, varför jävsfrågan kvarstod som ett faktum. Då beslut i ärendet, grundat i jävsfrågan, inte bedömdes kunna fatt- tas inom Åre kommun, översändes ärendet för handläggning till . efter detta uppmärksammades gällande samverkansavtal mellan och kommun, vilket behandlar situationer med risk för jävsförhållande inom respektive kommun. Grundat i detta avtal över- sändes ärendet, , för handläggning till kommun och återtogs hos . AAgavs tillfälle att kommentera remissvaret och ifrågasatte på nytt handlägg- ningen. begärde JO in samtliga handlingar i ärendet med dnr BYGG.2018.54. JO tog också del av dagboksblad i tillsynsärenden som hade initierats av AA om den aktuella fastigheten (nämndens dnr BYGG.2016.509 om olovlig byggnation och BYGG.2020.276 om olovligt boende). I ett beslut anförde JO följande: Enligt 9 kap. 27 § (2010:900), PBL, i den lydelse som gällde före och som är tillämplig i ärendet, ska byggnads- nämnden handlägga ärenden om lov och förhandsbesked skyndsamt och med- dela sitt beslut från det att den fullständiga ansökningen kom in till nämnden. Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet, får tiden förlängas en gång med högst utöver de ursprungliga tio veck- orna. Sökanden ska informeras om förlängningen och skälen för den innan den ursprungliga tidsfristen gått ut. När ett ärende om lov har återförvisats till nämnden från en överinstans ska nämnden på nytt handlägga ärendet och ta ställning till ansökan. Nämnden ska då tillämpa de tidsfrister som gäller enligt 9 kap. 27 § PBL (se JO 2016/17 s. 354, jfr nuvarande 9 kap. 27 b § PBL). Om ansökan är fullständig när ärendet kommer tillbaka till nämnden ska nämnden alltså normalt meddela sitt beslut senast . Om ansökan är ofullständig får nämnden enligt 9 kap. P L A N - O C H B Y G G O M R Å D E T 22 § PBL förelägga sökanden att avhjälpa bristerna inom . Ett åter- förvisat ärende bör dessutom alltid handläggas med förtur (se även JO:s beslut , dnr 3555-2015). När en ansökan är fullständig och tidsfristen i 9 kap. 27 § PBL börjat löpa kan nämnden inte frångå fristen, inte ens om sökanden samtycker till det (se JO 2015/16 s. 561). Enligt 11 kap. 5 § PBL ska pröva förutsättningarna för och behovet av att ingripa eller besluta om en påföljd så snart det finns anled- ning att anta att någon inte har följt en bestämmelse i lagen, en föreskrift, domar eller andra beslut som har meddelats med stöd av lagen eller EU-förordningar som rör frågor inom lagens tillämpningsområde. Det framgår av utredningen att nämnden efter återförvisningen uppmanade byggherren att lämna in en ny bygglovsansökan om de ändringar som godkänts i skrivelsen och därefter genomförts. En ansökan om bygg- lov registrerades . Nämnden bedömde att ärendet var kom- plett . Såvitt framkommit förlängde nämnden inte hand- läggningstiden. Nämnden skulle därmed ha meddelat sitt beslut i lovärendet . Nämnden uppgav i sitt svar till JO att det återförvisade ären- det var komplicerat och att det sent i handläggningen hade uppdagats att sam- hällsbyggnadschefen var jävig. Enligt nämnden hade handläggningen därför avstannat, först i avvaktan på en ny samhällsbyggnadschef och därefter på grund av att ärendet felaktigt hade lämnats för handläggning till kom- mun istället för till kommun. När det gäller den fortsatta handläggningen av ärendet framgår följande av handlingarna i nämndens ärende. förelåg en tjänsteskrivelse från kommun till Kommunstyrelsen i Åre kommun med förslag på avslag av lovansökan. Vid ett sammanträde beslutade kom- munstyrelsen att återremittera ärendet för att se över om ärendet kunde bedö- mas annorlunda utifrån hur tillämpningen av lagen hade förändrats. återtog byggherren sin bygglovsansökan och avslutades ärendet. Inför JO:s beslut begärdes muntliga upplysningar in från samhällsbyggnads- nämnden. Det framgick att nämnden planerade att ta upp frågan om den fortsatta handläggningen av tillsynsärendena om fastigheten. De omständigheter som nämnden har anfört ursäktar inte att den lagstadgade tioveckorsfristen överskreds. Nämnden ska kritiseras för att den inte avslutat lovärendet inom rätt tid. Jag vill särskilt framhålla att det tog och efter att den lagstadgade tidsfristen löpt ut innan ärendet avsluta- des, att det var ett återförvisat ärende och att prövningen gällde åtgärder som redan var utförda och som en granne begärt ingripande mot. Jag vill i detta sammanhang också understryka att nämnden har ett ansvar för att beslutade rutiner, t.ex. om hantering av jävssituationer, är väl kända inom myndigheten. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 P L A N - O C H B Y G G O M R Å D E T Jag förutsätter att nämnden nu tar ställning till vilka åtgärder som AA:s begäran om tillsyn ska föranleda. En tjänsteman vid en nämnd agerade i strid med kravet på opartiskhet i 1 kap. 9 § regeringsformen genom att i ett meddelande uppmana en remissinstans att utveckla sitt yttrande så att nämnden skulle kunna driva ärendet fram till ett avslag (Dnr 2214-2019) Beslutet i korthet: Under handläggningen av ett återförvisat bygglovsären- de hade en tjänsteman vid stadsbyggnadsnämnden i ett e-postmeddelande uppmanat en remissinstans att utveckla sitt yttrande i ärendet för att nämn- den skulle kunna driva ärendet fram till ett avslag. JO uttalar att utform- ningen av e-postmeddelandet ger skäl att ifrågasätta tjänstemannens opart- iskhet i ärendet och att agerandet inte är förenligt med 1 kap. 9 § regerings- formen. JO konstaterar även att handläggningstiden av bygglovsärendet var för lång. AAklagade på i för handlägg- ningen av ett återförvisat bygglovsärende. Han uppgav bl.a. följande: Han företrädde ett företag som hade ansökt om bygglov. hade avslagit lovansökan. Ärendet återförvisades till nämnden i ett beslut av Mark- och miljödomstolen vid . Nämnden hade inte vidtagit några åtgärder i det återförvisade ärendet förrän och ett nytt beslut meddelades först . Handläggaren i ärendet, BB, hade vidare inte iakttagit opartiskhet vid hand- läggningen. I ett e-postmeddelande till skrev Vi emottog ert yttrande från i bygglovärendet, se bifogad fil. Ert yttrande duger inte som skäl för att vi ska kunna avslå ansökan. Ni måste hänvisa till lagrum som stod för er avstyrkan. Yttranden som ”anser” är inte hållbart vid en juridisk prövning. Ni måste återkomma med ett nytt yttrande, med hänvisning de lagar och paragrafer som ni har för att kunna avstyrka ansökan. Vi emotser ett nytt yttrande innan vi kan driva ärendet fram till ett av- slag. JO begärde att stadsbyggnadsnämnden skulle redogöra för handläggningen av ärendet och yttra sig över det som AA framförde i sin anmälan. Av yttrandet skulle särskilt framgå nämndens bedömning av handläggningstiden i ärendet efter Mark- och miljödomstolen vid tingsrätts beslut P L A N - O C H B Y G G O M R Å D E T och hur BB:s uttalanden i e-postmeddelandet förhåller sig till bestämmelserna om saklighet och opartiskhet i 1 kap. 9 § regeringsformen. Nämnden yttrade i huvudsak följande: CCansökte 2012 om bygglov för uppförande av carport och plank. Carpor- tens avstånd till tomtgräns angavs och planket, uppfört i trä, skulle placeras i tomtgräns. yttrade sig över ansökan 2012-04- 18 utan erinran. Bygglov beviljades , § 287. fick , via , kännedom att en mur, och inte ett plank, uppförts på fastigheten. meddelade sökanden att byggnationen inte överensstämde med det bevil- jade bygglovet varefter sökanden inkom då med en ny ansökan. Stadsbygg- nadskontoret uppfattade ansökan så att den innehöll att få lov för de upp- förda murarna. Över ansökan yttrade sig och av- styrkte ansökan. avslog ansökan i beslut 2015-03- 19, § 112, påförde sökanden en sanktionsavgift med samt förelade sökanden att riva muren. Sökanden överklagade beslut till Länsstyrel- sen i . beslöt dels att avslå över- klagandet i den del det avser ansökan om bygglov, dels att upphäva nämn- dens beslut att förelägga sökanden att vidta rättelse, dels ock att upphäva nämndens beslut att påföra sökanden en sanktionsavgift. Skälet för att upp- häva beslutet om rättelse var att det rådde osäkerhet om vilken del av muren som ska rivas samt att det fanns olika uppgifter om murens längd. Skälet för att upphäva beslutet om sanktionsavgift var att det rådde osäkerhet i fråga om vilken del av konstruktionen som åsyftas i nämndens beslut samt att det förekom motstridiga uppgifter om murens längd. Sökanden överklagade beslut till mark- och miljödomsto- len. Mark- och miljödomstolen fattade beslut och upphävde underinstansernas beslut om bygglov och återförvisade målet till för fortsatt handläggning i den delen. Skälet för att upp- häva besluten var att det inte framgick av nämndens handlingar att sökan- den ansökt om bygglov för mur, även om sökanden i sitt överklagande till uppgett att de ansökt om bygglov för mur. Eftersom det var- ken gick att utläsa vad bygglovsansökan avsåg eller vad nämnden hade prö- vat så upphävdes beslutet. Efter mark- och miljödomstolens beslut avvaktade Stadsbyggnadskon- toret vilken åtgärd som sökanden skulle vidta. upp- fattade situationen sådan att sökanden antingen skulle komplettera sin an- sökan för fortsatt handläggning i eller att sökanden skulle riva muren. Detta då i sina synpunkter angett att muren innebär en säkerhetsrisk på grund av närheten till trafikområdet. Sökanden själv är ägare av en lokflotta genom ett av sina dotterbolag och arbetar med järnvägstrafik vilket innebar att gjorde den bedöm- ningen att sökanden skulle följa synpunkter. hade inga kompletterande handlingar inkommit, murarna var fortfarande inte rivna. lät då utföra en exakt inmät- ning av murarnas placering och längd. uppmanade sedan att, inför avgörandet av ansökan, precisera vilka be- stämmelser och lagrum man åberopade för att avstyrka ansökan. Då Tra- fikverkets första yttrande var alltför oprecist begärde Stadsbyggnadskon- toret att skulle ytterligare precisera sitt yttrande. Denna begä- ran fick en olycklig formulering. Tidsåtgången har alltså blivit lång ef- tersom avvaktat vad sökanden skulle vidta för åt- gärder. Formuleringen till var olycklig och inte en avsikt att på- verka trots ordalydelsen. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 P L A N - O C H B Y G G O M R Å D E T AA kommenterade nämndens yttrande. I ett beslut anförde JO följande: Enligt den lydelse av 9 kap. 27 § (2010:900), PBL, som är tillämplig i ärendet ska handlägga ärenden om lov och förhandsbesked skyndsamt och meddela sitt beslut från det att den fullständiga ansökningen kom in till nämnden. Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet, får tiden förlängas en gång med högst utöver de ursprungliga . Av bestämmelsen framgår också att nämnden har ansvar för att driva sina ärenden framåt på ett aktivt sätt även innan tidsfristen börjat löpa.