frsrdg · H804JO1 · 2020-11-10 00:00:00 — I detta ligger bl.a. att nämnden fortlöpande ska lämna infor- mation till vårdnadshavarna om hur utredningen fortskrider och även låta dem komma till tals i frågor om hur utredningen ska bedrivas. Ett barn som berörs av en åtgärd från nämndens sida har rätt att få relevant information (11 kap. 10 § SoL). Barnet ska också ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör honom eller henne. Om barnet inte framför sina åsikter, ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Barnets åsikter och inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. Ett barn som har fyllt har rätt att föra sin egen talan i mål och ärenden enligt SoL. Det finns inte några bestämmelser i som närmare reglerar vilka utrednings- åtgärder en socialnämnd kan vidta inom ramen för en utredning om ett barn. Nämnden kan hämta in information till utredningen på olika sätt. Jag har redan nämnt att nämnden ska bedriva utredningen så att inte någon i onödan utsätts för skada eller olägenhet. I detta ligger att nämnden noga måste överväga varje utredningsåtgärd som kan leda till att barnets integritet kränks. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 SO C I A L T J Ä N S T Nämnden bör inom ramen för en utredning träffa barnet såväl med som utan vårdnadshavare för att genom samtal och observationer bilda sig en uppfattning om barnets situation (se SOSFS 2014:6). Regelmässigt hålls samtal med bar- nets vårdnadshavare. Nämnden kan också hämta in information från andra per- soner i barnets omgivning. Även barnets skola eller förskola kan lämna upp- gifter. Om nämnden kommer fram till att den ska samtala med ett barn måste den även ta ställning till var ett sådant samtal bör äga rum. Det är vanligt att samtal med barn hålls i hemmet eller i . JO har tidigare uttalat sig om fall där nämndens personal har samtalat med ett barn i skolan. Jag åter- kommer till den saken nedan. Som jag har nämnt kan observera ett barn för att få informa- tion om hans eller hennes förhållanden. Med en observation avses att nämndens personal iakttar ett barn i ett visst sammanhang. Genomförandet av en obser- vation bör alltid styras av ett syfte och en frågeställning. Genom att observera ett barn vid t.ex. ett hembesök kan nämnden få en bild av samspelet mellan barnet och hans eller hennes vårdnadshavare. Nämnden har också en möjlighet att placera ett barn tillsammans med en eller båda vård- nadshavarna på ett s.k. utredningshem. Syftet med en sådan placering är att hemmet ska hjälpa nämnden att utreda om barnet behöver någon insats från nämndens sida. När nämnden lämnar ett uppdrag till ett utredningshem bör den göra en skriftlig begäran med specificerade frågor om vad nämnden önskar få belyst eller utrett (SOSFS 2014:6). observerar hemmets personal barnet tillsammans med vårdnadshavarna. Utredningshemmet redovi- sar sedan sina iakttagelser till nämnden. Hemmets beskrivning och bedömning betraktas som ett sakkunnigutlåtande och tillförs nämndens utredning. Det finns flera svårigheter när det gäller att genomföra en observation av ett barn. Även om barnet observeras i en för honom eller henne känd miljö finns det en risk för att hans eller hennes beteende påverkas av observatörens när- varo. Den risken är naturligtvis större ju äldre barnet är. Samtal med barn i en förskola eller i en skola JO har i flera tidigare beslut uttalat sig om fall där har vidtagit utredningsåtgärder i fråga om ett barn i en förskola eller i en skola. De ärendena har i de flesta fallen handlat om att socialnämndens utredare har sökt upp barnet i skolan eller i förskolan för att samtala med barnet. JO har i de fallen uttalat bl.a. att så långt det är möjligt bör undvika att kontakta barn när de är i skolan eftersom en sådan kontakt som regel inte kan tas utan att en större krets av människor får information som går utöver vad sekretesslagstiftningen medger och därför är allmänt integritetskränkande för de berörda barnen (se t.ex. JO:s beslut i ärende med dnr 2066-2012). I ett senare beslut uttalade JO sig om ett fall där nämnden hade samtalat med två barn i skolan (JO 2016/17 s. 506, dnr 4225-2014). JO anförde bl.a. följande: Lämpligheten av att genomföra samtalen i skolan kan diskuteras. När soci- alnämndens handläggare kontaktar ett barn i skolan är det nämligen ound- vikligt att även andra personer än det berörda barnet får vetskap om det inträffade. Information om barnets kontakter med , uppgifter SO C I A L T J Ä N S T som typiskt sett är skyddade av sekretess, riskerar att bli kända utanför kret- sen av de närmast berörda. Tillsammans med omgivningens reaktioner och det obehag detta kan orsaka barnet riskerar alltså kontakten i skolan att kränka barnets integritet. När överväger att höra ett barn i barnets skola måste in- tresset av att få tala med barnet ställas mot barnets behov av skydd för sin integritet. Det är därför viktigt att i varje enskilt fall gör en bedömning av om behov av att höra barnet i utredningen överväger risken för att barnet skadas av den uppmärksamhet som social- tjänstens besök i skolan kan medföra. Observation av ett barn i en förskola eller i en skola JO har tidigare behandlat ett fall där en nämnd inom ramen för en utredning hade observerat ett barn i en förskola (JO 2016/17 s. 514, dnr 6547-2014). I det fallet samtalade nämndens personal också med barnet i förskolan. Enligt JO hade samtalet genomförts på ett sådant sätt att det inte fanns skäl för kritik mot nämnden i den delen. JO uttalade bl.a. följande: Eftersom barn i förskolan är mycket unga kan ett besök av socialnämndens handläggare i förskolan antas väcka mindre uppmärksamhet än ett motsva- rande besök i ett barns skola. Om besöket planeras och genomförs i samråd med förskolan kan det ordnas så att inte något annat barn lägger märke till besöket. Risken för ett onödigt intrång i barnets integritet är därför avsevärt mindre när det gäller kontakten med ett barn i förskolan än när det gäller barn som är äldre. När det gällde själva observationen anförde JO bl.a. följande: Det ligger i sakens natur att när en utredare träffar föräldrarna och barnet vid exempelvis ett hembesök kan utredaren göra vissa iakttagelser om bl.a. föräldrarnas omsorg om barnet och barnets beteende. Vad han eller hon då iakttar kan vara sådant som ska beaktas i utredningen. När det finns skäl att göra en mer ingående observation av t.ex. samspelet mellan föräldrar och barn eller barnets beteende i vissa sammanhang kan det finnas anledning för socialnämnden att anlita särskilt expertis, och det kan t.o.m. förekomma att barnet placeras för att man ska kunna iaktta honom eller henne. Jag vill inte utesluta att det i vissa fall kan finnas skäl för soci- alnämndens utredare att anordna egna observationer av barnet. En utred- ningsåtgärd i form av en särskilt anordnad ”observation” framstår dock som en känslig åtgärd. Det finns en risk för att allmänhetens förtroende för so- cialtjänsten skadas om nämnden upplevs ”spionera” på enskilda personer. JO konstaterade att en utredningsåtgärd i form av en observation inte ryms i bestämmelsen i 11 kap. 2 § SoL om socialnämndens rätt att inhämta uppgifter och inte heller i 11 kap. 10 § tredje stycket SoL om nämndens rätt att höra barnet utan vårdnadshavarens samtycke. Observationen i det fallet hade skett vid ett planerat besök i förskolan med det uttalade syftet att iaktta barnet. Vård- nadshavarna hade inte samtyckt till detta. JO kritiserade därför av observationen. Sekretess råder för uppgifter inom Sekretess gäller inom för uppgift om en enskilds personliga för- hållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (26 kap. 1 § offentlighets- och sekre- 2 0 2 0 /2 1 :J O1 SO C I A L T J Ä N S T tesslagen [2009:400], OSL). I princip omfattar uttrycket personliga förhållan- den alla uppgifter som hänför sig till den berörda personen. En uppgift om att det pågår en utredning hos kan vara känslig och omfattas van- ligtvis av sekretess. Huvudregeln är att en uppgift för vilken sekretess gäller enligt OSL inte får röjas för enskilda eller för andra myndigheter (8 kap. 1 § OSL). Skolan uppgav i sin orosanmälan bl.a. att BB hade knuf- fat en pojke och uttalat sig kränkande mot andra elever och personal samt att han hade stängts av från undervisningen . Vidare anförde sko- lan att situationen där inte var hållbar och att BB:s behov av stöd behövde ut- redas. inledde nämnden en utredning om BB. Handläggaren i ärendet kontaktade AA . I journalen antecknades bl.a. följande: UT (Socialsekreterare ) ringer till BB:s mamma och meddelar att IFO-chef beslutat att familjebehandlare skall genomföra beteendeob- servationer i skolan . Beteendeobservationer skall genomföras för att se hur BB:s beteende är i skolan, av det som framkommer i orosanmälan som inkom till socialtjäns- ten så uppvisar BB ett kränkande beteende mot andra elever och personal, och att detta beteende har eskalerat . UT förklarar för mamma att beteendeobservationer är viktiga för att kunna utreda på vilket [sätt] skall kunna stötta BB att inte kränka andra personer. AA samtycker till beteendeobservation och tycker att det är bra att se hur situationen är och hur utifrån läget skall kunna hjälpa BB. Nämnden har i sitt remissvar anfört att den observerade BB . Enligt dokumentationen i ärendet genomförde familjebehandlaren dock endast två observationer av BB, nämligen . Handläggaren i BB:s ärende kom till skolan för en avstämning med familje- behandlaren. I ärendet aktualiseras flera frågor när det gäller utredningen om BB och ob- servationerna som nämnden genomförde av honom i skolan. Jag behandlar först vissa delar av den formella handläggningen innan jag går över till att be- döma om det var lämpligt att nämnden genomförde observationer av BB i sko- lan. Nämnden saknade möjlighet att ensidigt besluta om att observationer av BB skulle genomföras inom ramen för utredningen. För att nämnden skulle kunna genomföra observationer av honom krävdes att AA samtyckte till åtgärden. Handläggaren noterade i BB:s journal att AA samtyckte till observationer av BB. AA har i sin anmälan till JO anfört att hon inte fick någon närmare information om observationerna. AA:s klagomål får förstås som att hon inte skulle ha samtyckt till observationerna av BB om nämnden hade informerat henne om hur de skulle genomföras i praktiken. Det framgår inte av doku- mentationen att AA skulle ha fått någon sådan information. Nämnden har inte heller i sitt yttrande klargjort hur det förhåller sig med den saken. SO C I A L T J Ä N S T För att en vårdnadshavare ska kunna ta ställning till ett förslag från nämn- dens sida om observationer av barnet måste han eller hon först ha informerats om vad åtgärden innebär. Det får inte råda några oklarheter i fråga om vad ett samtycke skulle avse. Enligt vad som kommit fram redogjorde handläggaren inte närmare för hur observationerna av BB skulle genomföras. Mot den bak- grunden kan det inte ha stått klart vare sig för nämnden eller för AA vad hennes samtycke avsåg. Hanteringen har brustit i detta avseende. för observationerna skulle BB snart fylla . Han hade alltså uppnått en sådan ålder att han borde ha fått möjlighet att föra fram sin åsikt i fråga om observationer i skolan. Nämnden har inte berört frågan om huruvida BB fick komma till tals i den delen. Det finns inte några noteringar i hans journal om att handläggaren skulle ha talat med honom om utredningen eller om hans inställning till att bli observerad av en familjebehandlare i skolan. Jag kan inte dra någon annan slutsats än att observationerna genomfördes utan att BB fick komma till tals. Handläggningen har brustit även i denna del. Att en vårdnadshavare samtycker till en observation är en nödvändig förut- sättning för att nämnden ska kunna vidta åtgärden inom ramen för en utredning. Även om vårdnadshavaren samtycker till en observation måste nämnden noga överväga om utredningsåtgärden bör komma i fråga i det enskilda fallet. Jag övergår nu till att behandla om det var lämpligt att genomföra observationer på det sätt som skedde. Någon annan slutsats kan rimligtvis inte dras av underlaget än att nämnden hastigt och utan närmare överväganden bestämde sig för att genomföra obser- vationer av BB. Jag noterar att utredningen inleddes och att den första observationen ägde rum . Det fanns i princip inte något utrymme för nämnden att planera utredningen och noga ta ställning till vilka åtgärder som skulle vidtas. Jag har förståelse för att nämnden ville agera skyndsamt utifrån de uppgifter som skolan lämnade om BB i orosanmälan. Även i en sådan situation måste nämndens handläggning ske i enlighet med bestämmelserna i socialtjänstlagen. Utifrån det som kommit fram om BB:s situation har jag inte några syn- punkter på att nämnden inledde en utredning om honom. Inom ramen för ut- redningen skulle nämnden sedan bedöma om BB behövde någon insats från sida. Utredningen innehåller två frågeställningar med bäring på hans situation, nämligen varför han betedde sig kränkande mot vissa kamrater och hur AA förmådde sätta gränser för honom. Jag har inte några synpunkter när det gäller de frågeställningar som nämnden formulerade. Nämndens uppgift var att inom ramen för utredningen besvara de ställda frågorna, men utan att för den delen använda sig av utredningsåtgärder som skulle leda till onödig skada för BB. Nämnden har i sitt remissvar uppgett att syftet med observationerna var att på ett strukturerat och objektivt sätt inhämta information om BB:s beteende i skolan. Det får givetvis inte komma i fråga att nämnden genomför observa- tioner av ett barn i skolan om den information som nämnden avser att inhämta genom åtgärden skulle kunna tillföras utredningen genom t.ex. ett samtal med barnets lärare. 2 0 2 0 /2 1 :J O1 SO C I A L T J Ä N S T Nämnden har inte redogjort för vilka överväganden den gjorde när den kom fram till att det fanns ett behov av att observera BB i skolan. Det finns inte heller några noteringar i ärendet om att nämnden skulle ha vägt behovet av att genomföra observationerna mot risken för att åtgärderna skulle skada BB i nå- got avseende. Enligt vad som kommit fram gjorde nämnden över huvud taget inte några överväganden om hur observationerna skulle påverka BB. Information om barnets kontakter med socialnämnden är sådana uppgifter som typiskt sett är skyddade av sekretess. Om nämnden genomför en observa- tion av ett barn i hans eller hennes skola finns det givetvis en risk för att sekre- tesskyddade uppgifter om barnet kommer utomstående till del. Ju äldre barnet är, desto större risk att barnets integritet kränks vid en obser- vation av honom eller henne. Som jag redogjort för ovan har JO i tidigare beslut gjort uttalanden med innebörden att ett besök av nämndens tjänstemän i en för- skola kan genomföras utan att något annat barn märker det. När det gäller en observation av ett barn i skolan är förutsättningarna annorlunda. Redan den omständigheten att det kommer okända personer till en skola väcker typiskt sett elevernas intresse. Om ett barn under skoltid observeras av en okänd person kommer den saken att uppmärksammas av omgivningen. I BB:s fall var det dessutom fråga om att familjebehandlaren skulle obser- vera hans samspel med andra elever. Observationerna kunde alltså inte genom- föras utan att andra personer märkte att det var fråga om en observation. Genom att familjebehandlaren följde BB i skolan blev det tydligt för andra elever och för skolans personal att han var föremål för någon form av myndighetsåtgärd. Enligt min mening var observationerna såväl ingripande som integritetskäns- liga för honom. Jag instämmer i JO:s tidigare uttalanden om att nämnden så långt det är möj- ligt bör undvika att ta kontakt med ett barn i skolan av hänsyn till barnets in- tegritet. Att genomföra en observation av ett barn i skolan är en åtgärd som är långt mer ingripande för barnet än att nämnden samtalar enskilt med barnet där. BBhade uppnått en sådan ålder att utrymmet för att genomföra en observation av honom i skolan får anses ytterst begränsat med hänsyn till det integritetsin- trång som åtgärden innebar. I BB:s fall tog nämnden över huvud taget inte ställ- ning till om behovet av observationen övervägde risken för att han skulle ska- das genom åtgärden. Det borde nämnden ha gjort. Enligt min mening var det inte lämpligt att genomföra observationerna i skolan med hänsyn till BB:s rätt till skydd för sin integritet. Nämnden förtjänar kritik för att den genomförde observationerna av BB och för de formella brister i handläggningen som jag pekat på ovan. SO C I A L T J Ä N S T En socialnämnd tillfrågade inte vårdnadshavarna om deras inställning till att nämnden samtalade med barnen under handläggningen av en barnutredning (Dnr 2476-2018) Beslutet i korthet: Med anledning av att en förskola anmält oro för två sys- kon inledde socialnämnden utredningar om barnen. En socialsekreterare kontaktade barnens far och informerade honom om att personal från social- tjänsten skulle samtala med barnen på förskolan. Därefter samtalade två soci- alsekreterare med barnen. Vid en barnutredning får ett barn höras utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande (11 kap. 10 § socialtjänstlagen). JO har i flera tidigare beslut uttalat att en allmän utgångspunkt är att vård- nadshavarnas inställning till att samtal hålls med barnet ska efterfrågas och i största möjliga mån beaktas. När nämnden kontaktar en vårdnadshavare innan ett samtal med barnet äger rum är det inte tillräckligt att den enbart informerar vårdnadshavaren om att samtal kommer att hållas. Nämnden ska vid kontakten ta reda på vårdnadshavarens inställning till åtgärden. Om barnet har två vårdnadsha- vare ska deras respektive inställning klarläggas. Inställningen ska också do- kumenteras i barnets ärende. JO kritiserar den inte tillfrågade vårdnadshavarna om deras inställning till samtal med barnen och för att vårdnadshavarnas syn- punkter inte dokumenterades i barnens ärenden. I en anmälan till JO klagade på bl.a. i Falu kommun. AAuppgav bl.a. följande: Han och BB har tillsammans barnen , född , och DD, född . Personal från förvaltningen förhörde barnen i för- skolan, utan att ha tillfrågat honom och BB om detta. JO lånade in vissa handlingar från förvaltningen. Därefter begärde JO att i Falu kommun skulle yttra sig över vad AA hade framfört i sin anmälan om samtalen med barnen i förskolan. Ytt- randet skulle också besvara frågan hur vårdnadshavarnas inställning till samta- len hade dokumenterats i ärendet. Nämnden anförde i ett remissvar bl.a. följande: Nämnden inledde utan dröjsmål utredning då anmälan inkom från barnens förskola gällande oro att barnen utsatts för våld eller bevittnat våld. För bedömning om barnens behov av stöd och hjälp akut genomfördes samtal med barnen. Föräldrarna underrättas att anmälan inkommit och att samtal skulle hållas med barnen på förskolan. För planering av barnsam- talen har förskolepersonal konsulterats och hänsyn till sekretess och 2 0 2 0 /2 1 :J O1 SO C I A L T J Ä N S T integritet har tagits i beaktan. Anmälan inkom från förskolan och då sam- talen skulle föras utifrån uppgifterna i anmälan bedömdes det inte föreligga några sekretesshinder att samtalen förts i avskilda lokaler och barnen har hämtats dit av förskolepersonal. Handläggarna i ärendet uppfyller kompetenskraven enligt 3 kap. 3 a § andra och tredje stycket Socialtjänstlagen. Barnsamtalen har anpassats efter barnens ålder och mognad för att på så sätt ge barnen goda förutsättningar att framföra sina åsikter. Då uppgifterna i anmälan gäller misstanke om brott mot barn sker ano- nymt/avidentifierat samråd med samordnare vid Barnahuset gäl- lande polisanmälan. Samtal förs med vårdnadshavarna både gemensamt och en- skilt. Vårdnadshavarna ges under samtalen möjlighet att bemöta uppgif- terna, ställa frågor och ge sin syn på situationen. Efter samtal med barnen och dess vårdnadshavare görs bedömningen att barnen inte är i behov av skydd. En planering har upprättats med vårdnadshavarna gäl- lande barnens säkerhet och uppföljande samtal har planerats in. Samtal med barnen på förskolan Enskilda samtal hålls med barnen, vardera barn har en förskolepersonal med under samtalet som stödperson. Barnsamtalen genomförs av två soci- alsekreterare som arbetar inom och unga. För att barnen ska känna sig trygga under samtalet ges de möjlighet att tillsammans med stödperson rita och leka med lera. Samtalen inleds med att socialsekreterarna på ett för barnen åldersadekvat sätt presenterar sig och syftet med samtalet. Information lämnas också till barnen att samtal ska föras med föräldrar och syskon. Det äldre barnet tillfrågas om denne vill prata och svarar ja på fråga. Barnen har under samtalet getts möjlighet att både svara på frågor och berätta fritt. Barnen har valt att inte svara på vissa frågor genom att vara tysta eller prata om något annat. Samtalen avslutas med att barnen bekräftas i att de varit duktiga och informeras om att det är viktigt att de vet att de kan prata med förskolepersonal om det är något. Det äldre barnet uppger sig inte ha någon fundering eller fråga då samtalet av- slutas. Dokumentation om vårdnadshavarnas inställning Fadern kontaktas av mottagningssekreterare på telefon som an- mälan inkommit. Information lämnas att en anmälan mottagits från försko- lan gällande oro för barnen, anmälan innehåller uppgifter om misstanke att det kan ha förekommit våld i hemmet. Vidare får fadern information om att samtal med barnen kommer att hållas på förskolan. Tid för bokat möte med vårdnadshavarna meddelas, fadern framför önskemål om att förskoleperso- nal ska delta vid detta möte. Handläggaren överenskommer med fadern att han lämnar information till barnens moder. Mötet på inleds med ett gemensamt samtal med vårdnadshavarna. Samtalet leds av de två socialsekreterare som tidigare ge- nomfört barnsamtalen. Socialsekreterarna presenterar sig och förtydligar sina olika roller utifrån organisation med enhet för mottagning och utredning. Inledningsvis är den förskolepersonal som fa- dern framfört önskemål om med på mötet. Den del av samtalet då försko- lepersonal är med avslutas med att vårdnadshavarna uppger att de förstått det hon framfört och att det känns bra att hon varit med. Vårdnadshavarna informeras åter att de uppgifter som inkommit från förskolan gör att soci- altjänsten är oroliga för barnen. Vårdnadshavarna uppger att de inte förstår vad det handlar om och att de blir oroliga. Dock framför de att det känns bra att vara på bokat möte och att de är lugna då de inte tycker att de gjort något fel. SO C I A L T J Ä N S T Telefontolk kontaktas och modern tillfrågas om hon vill ha tolk. Modern uppger att hon vill genomföra samtalet utan tolk. Föräldrarna samtycker till att enskilda samtal hålls med dem. Vid de enskilda samtalen får vårdnadshavarna information om att det inte kommer att lämnas några detaljer om vad som framkommit vid barn- samtalen. Den information som lämnas är att det av anmälan och barnsam- talen lämnats uppgifter om att en av vårdnadshavarna i vissa situationer varit fysisk mot barnen på så sätt att det gjort ont. Vårdnadshavarna ges möjlighet att bemöta uppgifterna, båda ställer sig frågande till uppgifterna. En av vårdnadshavarna frågar vad menar med våld. Beskriv- ning lämnas om vad som kan ingå i begreppet. Vidare under samtalet be- skriver vårdnadshavarna hur de har det i familjen med bl.a. ansvarsfördel- ningen, hur deras nätverk ser ut och också vilka situationer som kan ligga till grund för de uppgifter barnen lämnat. Vid fråga om de önskar stöd upp- ger en vårdnadshavare sig vara öppen för förslag kring vad tycker är bäst för barnen. Medan den andra vårdnadshavaren menar att de inte kan göra något åt situationen om de inte får veta vad som skett och vad det är för oro. Avslutningsvis förs ett gemensamt samtal med vårdnadshavarna.