yttr · H605SkU6y · 2019-05-22 00:00:00 — Varje skattekrona som slösas bort tär på skattemoralen oavsett om pengarna går till religiös extremism, kravlösa bidrag eller fuskas bort i välfärdssystemen. Det skadar sammanhållningen i vårt land. Skatterna har höjts med , bl.a. på högre inkomster, regleringarna har ökat, och reformer har uteblivit. Regeringen lade ned en utredning om entreprenörskap eftersom den bl.a. skulle undersöka skatter som är skadliga för entreprenörskap. Bolagsskatten har inte blivit mindre betungande (skattesatsen kommer att sänkas när avdragsmöjligheterna begränsas, men skatteuttaget blir lika stort), och reformer på bostadsmarknaden har uteblivit. Arbete och ansträngning blev mer lönsamt som skatten sänktes för landets alla pensionärer och den särskilda löneskatten för äldre som jobbar togs bort. Sammanhållningen i hela landet stärktes genom minskad beskattning på avstånd och resande. En moderat skattereform kommer att utgå från de samhällsproblem som behöver lösas. Det perspektivet glöms ofta bort i skattedebatten av såväl politiker som intresseorganisationer och andra debattörer. Vi ser förvisso behovet av att förenkla och förtydliga skattesystemet, men det bör aldrig vara det enda eller det primära syftet med en reform. Skattereformen bör göras i syfte att skapa fler jobb, öka tillväxten och värna sammanhållningen. Det är för svårt för utrikes födda i allmänhet och nyanlända i synnerhet att komma in på den svenska arbetsmarknaden och skaffa sig en egen försörjning. Tillväxten per person är låg både i ett historiskt och i ett internationellt perspektiv. Arbetskraftsbristen är stor i nästan alla sektorer, inte minst i välfärden. Alltför många företag och entreprenörer väljer att expandera i andra länder än . För att öka drivkrafterna till arbete och företagsamhet behöver skattesatserna komma ned, skattebaserna breddas och det totala skattetrycket sänkas. Dessutom behöver kombinationen av skatter och de samlade bidragssystemen analyseras samlat för att inte utanförskapet återigen ska ta fart när ekonomin vänder ned. inleder nu arbetet med en skattereform med följande utgångspunkter: Den ska vara fullt finansierad med lägre samlat skattetryck, ge drivkrafter och stöd för full sysselsättning, gynna flit och förkovran, uppmuntra till företagande och entreprenörskap för högre tillväxt och fler investeringar, bidra till hållbarhet och sammanhållning samt värna skattesystemets legitimitet. Utifrån dessa utgångspunkter inleder vi nu en bred genomgång av den erfarenhet som finns av skatteförändringar. Vi kommer att träffa forskare och praktiker och genomföra både interna och externa seminarier. Vi kommer att presentera ytterligare steg i samband med stämma . En skattereform måste syfta till att lösa samhällsproblem. diskuterar gärna en bred skattereform med de fyra partier som står bakom januariöverenskommelsen, men då måste de presentera mer detaljer kring vad de vill åstadkomma med en skattereform, omfattningen på den och grundläggande faktorer såsom om skattetrycket bör öka eller minska till följd av reformen. I väntan på sådana besked arbetar vi vidare med den moderata skattereformen. Det måste bli enklare att starta, driva, utveckla och äga företag i . Entreprenörer ska ha förutsättningar att vilja och våga satsa på sina idéer. Arbetet med att genomföra regelförbättringar ska prioriteras, både här hemma och på EU-nivå. Exempelvis behöver reglerna för personaloptioner förbättras. Skatter ska inte sätta käppar i hjulet för företag som vill växa. För att ta vara på den nya teknikens möjligheter och utveckla internationella konkurrenskraft behövs en sammanhållen och offensiv digitaliseringspolitik. vill att ska bli världsledare på att nyttja digitaliseringens möjligheter. Ska vi klara välfärdens utmaningar på behöver villkoren för företagens investeringar förbättras och skatterna på arbete minska. Skattesystemet ska belöna ansträngning, minimera särbehandling och kryphål samt uppfattas som legitimt. Då kan fler investeringar hamna i . skattereform ska främja detta. tänker fortsätta bedriva en miljö- och klimatpolitik som ger så stor effekt som möjligt för varje satsad skattekrona. Regeringen har inte förmått att ta ledningen för minskade utsläpp. Snabba och dåligt förberedda skatteförändringar på exempelvis solel och biodrivmedel har i stället minskat förutsägbarheten och därmed försämrat förutsättningarna för stabila och långsiktiga villkor för aktuella branscher. Dessutom har regeringens politik dömts ut som ineffektiv av regeringens egna expertmyndigheter, som och . Under Alliansens tid vid makten minskade utsläppen av växthusgaser, men har trenden brutits och utsläppen ökar igen. Nya initiativ krävs både i och på EU-nivå för att den ekonomiska politiken och miljöomställningen ska understödja varandra. Det är akut att möta klimatförändringarna. Därför är det ytterst viktigt att våra insatser gör största möjliga skillnad. behöver kraftfulla och effektiva styrmedel för att minska klimathotet och kunna agera föredömligt för världen. bör vi verka i EU och genom klimatkonventionen United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) för att effektiva insatser för klimatet också görs i vår omvärld. Varje satsad klimatkrona ska göra största möjliga nytta. vill också se en snabbare omställning inom sjöfart och flyg. Eftersom är ett stort land ska skatter och regler straffa utsläpp, inte avstånd eller resande i sig. Alla olika aspekter av bostadspolitiken bör tas upp för en seriös diskussion. vill därför nå en bred politisk överenskommelse över blockgränsen, med utgångspunkt i att systemet delvis behöver förändras i grunden. Rörligheten i det befintliga beståndet behöver öka, produktions-kostnaderna behöver minska, planprocesser och överklagandeprocesser behöver bli kortare och vägarna in till det ägda boende behöver bli fler. Flyttskatterna bör ses över i stort och ett första steg är att se över systemet med uppskov efter försäljning av bostäder. Regeringens politik riskerar i flera avseenden att slå mot både industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjda drivmedelsskatter, dyrare energiproduktion, en införd flygskatt och hotet om en lastbilsskatt är bara några exempel. Detta slår särskilt hårt mot landsbygden, där bilen ofta är nödvändig för att ta sig till jobbet, skolan och träningen. Det är en politik som inte har råd med. I ett avlångt, glesbefolkat land som spelar flyget en extra viktig roll. bidrar flyget till koldioxidutsläpp vars negativa konsekvenser förstärks eftersom de sker på hög höjd. anser att flyget ska bära mer av sina miljökostnader, men menar att den nuvarande flygskatten inte är ett lämpligt sätt att göra det på. Flygskatter utformade som den svenska med en fast avgift per resenär har visat sig ha negativa samhällsekonomiska effekter och har mycket liten positiv effekt på klimatet. Det är inte flygresorna som är farliga, utan det är flygens utsläpp som vi måste minska. Det kan man göra genom att satsa på forskning för en grön omställning av flyget. Då måste styrmedlen vara smart utformade så att branschens innovationskraft inte hämmas. En stor brist med den rödgröna regeringens flygskatt är nämligen att den helt saknar miljöstyrande effekt. vill ställa krav på inblandning av biodrivmedel i flygbränslet, vilket skulle vara en åtgärd som på riktigt kan bidra till att minska utsläppen från flyget. Vi tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns i de delar dessa berör skattepolitiken. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: I alternativ till oppositionsvårbudget 2019 går vi fram med tydliga prioriteringar inom välfärdens huvudområden, såsom en god infrastruktur för ett levande inom såväl landsbygd som storstad. Vi motsätter oss förödande höjningar av flyg- och kemikalieskatten och återställer besparingar som regeringen har föreslagit. budgeterar för substantiella skattelättnader på inkomst av tjänst liksom på inkomst av tidigare tjänst, dvs. I grunden avskaffas därmed själva begreppet inkomst av pension, och vi menar att skattesatsen ska vara densamma vare sig arbetet utförs eller utfördes . Därför har vi utformat ett jobbskatteavdrag för både inkomst av tjänst och inkomst av pension. Vi ökar jobbskatteavdraget för äldre med tydligt fokus på de lägsta inkomsterna där arbetsinkomster i praktiken blir helt skattefria. En rimlig utgångspunkt är enligt mening att ge äldre positiva snarare än negativa incitament att stanna kvar på arbetsmarknaden frivilligt. Vi vill därför slopa den särskilda löneskatten för äldre. satsar på att dels öka jobbskatteavdraget, dels inkludera samtliga beskattningsbara pensionsinkomster i det. Det innebär att det förhöjda grundavdraget för äldre slopas, eftersom det är mindre omfattande än jobbskatteavdraget. är principiellt sett inte motståndare till lägre marginalskatter. Däremot bör kostnaderna för det offentliga, i form av minskade skatteintäkter, när värnskatten slopas vägas mot andra viktiga investeringar inom kommunsektorn i form av vård, skola och äldreomsorg. När det gäller skattepolitiken vill vi se ett en översyn av inkomstskatterna i syfte att gynna låg- och medelinkomsttagare. Därmed väljer vi att avslå det kommande förslaget om att slopa värnskatten. Det allt osäkrare samhällsklimatet med ett högt antal inbrottsstölder medför att allt fler bör ges incitament och den ekonomiska möjligheten att installera och använda sig av ett hemlarm. Vi vill därför utvidga dagens ROT-avdrag till att även gälla installation och abonnemang av hemlarm. Vid budgeterar för en trygghets-ROT. I vår budget stärker vi även medlen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bl.a. genom ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. Regeringens två höjningar av beskattningen på schablonbeloppet på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar är olyckliga ur flera perspektiv. Regeringen har tidigare helt slopat möjligheten att spara privat i en pensionsförsäkring, vilket lett till att många i stället börjat spara i just kapitalförsäkringar eller investeringssparkonton. Med de skattepålagor som regeringen, med passivt stöd från borgerliga partier, har infört samt den osäkerhet som dessa medför för framtiden innebär det att möjligheten att påverka sin egen pension numera är kraftigt begränsad. vill därför återställa den senaste skattehöjningen på investeringssparkonton (ISK) och kapitalförsäkringar (KF). Det offentliga ålderspensionssystemet kommer inte att leverera tillräckligt höga pensioner, men saknas i praktiken helt och hållet möjligheter och incitament att spara till sin egen pension. Därför föreslår vi ett helt nytt och skattemässigt väldigt gynnsamt system för privat pensionssparande. Enkelt uttryckt baseras det på hur det nuvarande systemet för tjänstepension är uppbyggt: inget skatteavdrag när själva sparandet äger rum men inte heller någon beskattning när man väl tar ut sitt sparkapital i form av pension. I stället utgår en låg schablonbeskattning motsvarande av föregående års statslåneränta , precis som för tjänstepensionen, motsvarande , att jämföra för ett vanligt investeringssparkonto. Pengarna kan tas ut tidigast och om , även det i likhet med tjänstepensionen. Ett premietak sätts som motsvarar ett prisbasbelopp, motsvarande . införde den rödgröna regeringen med passivt stöd från Alliansen en förmånsbeskattning på privata sjukvårdsförsäkringar. En ökad beskattning på privat sjukvård kan medföra att allt fler väljer att ställa sig i de ordinarie vårdköerna och på så sätt ytterligare belastar den redan problemfyllda offentliga vården med längre väntetider. motsätter sig därför sjukvårdsskatten eftersom vi inte ser dess positiva samhällsekonomiska nytta för en mer jämlik vård. Ränteavdraget är problematiskt på flera sätt, eftersom staten subventionerar lånande medan man straffbeskattar sparande. Vid en förändring gäller det att gå fram oerhört försiktigt, och därför anser att varje krona i förändrat ränteavdrag ska växlas mot en inkomstskattelättnad på arbetsinkomster för hushållen. Vårt förslag är att trappa ned ränteavdragen från nuvarande , alltså . Därefter görs en grundlig analys av hur den privata skuldsättningen har utvecklats och hur den förväntas utvecklas framöver. I kombination med de sänkta ränteavdragen föreslår vi påtagliga skattesänkningar på arbetsinkomster som riktas mot låg- och medel-inkomsttagare. Det medför att de allra flesta hushåll blir nettovinnare på reformerna, men vissa enstaka hushåll med mycket höga inkomster och med hög skuldsättning kan däremot i viss mån bli nettoförlorare. Dessa hushåll tenderar dock att ha större ekonomiska marginaler. Sammantaget stärker således modell för ränteavdrag och inkomstskatter hushållens ekonomi som den inte äventyrar den finansiella stabiliteten. Vi vill också underlätta för fler flyttkedjor inom bostadsbeståndet genom slopat tak och slopad tidsgräns för uppskovsbeloppet. Regeringen föreslår en sänkning av mervärdesskatten på naturguider från till . Vi tycker att det är problematiskt att prioritera en specifik bransch genom skatteincitament i form av nedsatt moms. vill se över momssystemet i sin helhet och arbeta för ett system som undviker snedvridande incitament för konsumtionen och i stället tar sin utgångspunkt i en jämnt applicerbar beskattning. Överlag är det mening att en skatteväxling mellan moms och arbetsinkomster vore gynnsam för eftersom sysselsättningseffekten blir mer påtaglig av sänkta skatter på arbetsinkomster. Många nedsättningar av momssatser får dessutom karaktären av ett regelrätt branschstöd, vilket av uppenbara skäl skapar orättvisa snedvridningar i ekonomin med ibland oförsvarligt små effekter. föreslår därför följande: återställ moms på restaurang- och cateringtjänster, burkar och plastflaskor samt naturguider till , och utred en växling från moms till skattesänkning på arbetsinkomster. motsatte sig höjningen av den särskilda inkomstskatten för utomlands boende (SINK) från till . Regeringens skattehöjning har medfört att många personer valt att i stället gå över till en beskattning enligt inkomstskattelagen trots att de varken bor i eller utnyttjar de svenska välfärdsfunktionerna. motsätter sig en straffbeskattning för bl.a. pensionärer som flyttar utomlands och budgeterar därmed för att bevara dagens skattesats. Den s.k. kemikalieskatten är en punktskatt på elektronik och vitvaror. Utvärderingar av kemikalieskatten visar på omfattande intäktsbortfall för den svenska handeln och en högre andel inköp från utlandet, vilket har slagit hårt mot svenska arbetstillfällen. Vilka konkreta fördelar detta har inneburit för miljön har ingen kunnat svara på. Vi säger därför nej till höjd kemikalieskatt. Nyttan med flygskatten står inte i proportion till de negativa konsekvenserna för enskilda. Vi vill därför avskaffa flygskatten. Vi vill även se över driftsstödet, som är kopplat till merkostnader som uppstått till följd av flygskatten, samt administrativa kostnader. säger nej till ändrad bränslebeskattning av värmeproduktion som i realiteten innebär en skattehöjning för kraftvärme. Det är uppfattning att kraftvärmeindustrin i mycket hög grad har anpassat sig till samhällets miljökrav. Det som regeringen nu föreslår kommer att leda till minskad kraftvärmeproduktion och ökad import av el. är i grunden positivt inställda till att gruvindustrins reduktioner av energiskatten och koldioxidskatten för diesel fasas ut. Vi motsätter oss däremot att det sker så snabbt som regeringen föreslår. Skattenedsättningen bör fasas ut successivt . En ytterligare skatt baserad på avstånd, dvs. en skatt som betalas av åkerierna för varje avverkad kilometer, är planerad. säger nej till kilometerskatten som medför ökade kostnader för medborgare och företag. Det är inte klarlagt att de bilar som kommer att åtnjuta bonus ger de effekter för klimat eller miljö som utlovats, och även om så vore fallet är kostnadseffektiviteten för att minska utsläpp av växthusgaser mycket låg. Vi avskaffar därför reformen som går under beteckningen bonus–malus, och regelverket för beskattningen av personbilar återgår till det som gällde 2017. Vi tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns i de delar dessa berör skattepolitiken. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (V) (V) anför: vill se en ekonomisk politik som innebär att de rikaste får dela med sig och bidra efter förmåga, att välfärden stärks och byggs ut, att politiken når landsbygd och förorter, att tryggheten ökar och att vi hjälper varandra. Så bygger vi ett samhälle som håller ihop och där vi tar hand om varandra. har en ekonomisk politik för förändring och jämlikhet. Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, öka jämlikheten, få fler människor i arbete och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärden fördelas efter behov. Skatteflykt och skattebrott ska bekämpas kraftfullt och principen om lika skatt vid lika inkomst återupprättas. anser att har det minst omfördelande skattesystemet från hög- till låginkomsttagare av EU:s 15 kärnländer. anser att det behövs ett nytt skattesystem som omfördelar från hög- till låginkomsttagare. anser att sjuka och arbetslösa ska betala samma skatt på en given inkomst som övriga i samhället. anser att skattepolitiken ska läggas om med höjd skatt på höga inkomster och sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. Skatt på förmögenheter, arv och gåvor ska införas som miljöskatterna skärps. anser, mot bakgrund av sänkningen av inkomstskatterna med ytterligare i form av ett sjätte jobbskatteavdrag och höjda skiktgränser för statlig inkomstskatt, att det är anmärkningsvärt att regeringen avser att fortsätta med ofinansierade skattesänkningar. I vårpropositionen aviserar regeringen att den avser att helt slopa den s.k. värnskatten – en skattesänkning som till går till den tiondelen i samhället med de högsta inkomsterna. avvisar denna skattesänkning och kommer i samband med höstens budgetmotion att presentera ett samlat skatteförslag, där inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare sänks, och skatten höjs för höginkomsttagare. Vi kommer där också att presentera en plan för att helt slopa klyftan mellan skatt på arbetsinkomster och skatt på övriga inkomster. Genom beslut (rskr. 2017/18:398) i enlighet med skatteutskottets betänkande 2017/18:25 röstade igenom nya skatteregler för företagssektorn. Kärnan i de nya reglerna är att en generell ränteavdragsbegränsning införs som bolagsskatten sänks från ned till . välkomnade införandet av den generella ränteavdragsbegränsningsregeln eftersom en sådan minskar den skattemässiga skillnaden mellan finansiering med eget och lånat kapital samt möjligheterna till skatteplanering och skatteflykt. Däremot avvisade vi förslaget om sänkt bolagsskatt och anser att bolagsskatten bör återgå till . Vi anser att skattereglerna för delägare i fåmansbolag (de s.k. 3:12-reglerna) behöver reformeras. Sedan 3:12-reglerna infördes har en rad ändringar gjorts som sammantaget lett till att regelverket blivit alltmer generöst. Dagens 3:12-regler har kommit att utnyttjas för det som de var tänkta att motverka, nämligen inkomstomvandling. anser att 3:12-reglerna i ett första steg behöver reformeras i enlighet med förslagen i lagrådsremissen Förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag. anser att behöver göra en större skattereform. Dels behöver det samlade skatteuttaget öka, dels behöver skatteuttaget fördelas mer rättvist. Ett bärande inslag i en sådan skattereform bör vara en höjning av de förmögenhetsrelaterade skatterna. anser att såväl förmögenhetsskatt, arvsskatt och gåvoskatt som en fastighetsskatt som baseras på bostädernas värde bör införas. Vi kommer att återkomma med utformningen av dessa i samband med vår budgetmotion . Av rättviseskäl och offentligfinansiella skäl föreslår att skatten på höga kapitalinkomster från kapitalvinster och utdelningar höjs och görs progressiv. I höstens budgetmotion återkommer vi med den konkreta utformningen. Den stora delen av underskottet av kapital utgörs av räntor på bostadslån. Ränteavdragen har bidragit till att blåsa upp bostadspriserna. Av flera skäl anser att ränteavdragen bör trappas ned: dels för att motverka stigande bostadspriser, dels för att minska hushållens skuldsättning. Ränteavdragen har därtill en dålig fördelningspolitisk profil och är kostsamma för statsbudgeten. avser också att lägga fram ett förslag på ett tak för underlaget för ränteavdragen. Klimatförändringen är ett akut hot för människans framtida livsmöjligheter. Principen om att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan har länge varit och bör fortsätta att vara ett riktmärke i den svenska miljö- och klimatpolitiken. Utsläppspriset ger en tydlig styrande signal till alla aktörer och gör det mer lönsamt att investera i åtgärder som minskar utsläppen. Koldioxidskatten är ett centralt styrmedel i vår nationella klimatpolitik. Klimatskadliga subventioner i form av undantag från koldioxidbeskattning för verksamheter utanför handelssystemet bör därför fasas ut. anser att beskattningen av drivmedel är ett viktigt verktyg för att minska transportsektorns klimatpåverkan men även att den är exempel på ett trubbigt verktyg som inte gör skillnad på höginkomsttagare med god tillgång till kollektivtrafik och en låginkomsttagare i glesbygd utan tillgång till alternativ till bilen. anser det angeläget att träffsäkra styrmedel utformas för att minska klyftorna mellan stad och landsbygd och att det vid behov införs kompensatoriska åtgärder för att beakta rättviseperspektivet när t.ex. skatter ger negativa fördelningseffekter. För att möta en ökad elektrifiering av vägtrafiken med stärkt regional rättvisa anser att det är angeläget att arbetet med en reform av vägtrafikbeskattningen inleds . anser att det krävs skarpare styrmedel där även skatter ingår för att ska uppnå målet fossilfria transporter. Klimatsmarta resor med cykel, kollektivtrafik och järnväg måste göras ekonomiskt attraktiva för resenären och godstransporter på järnväg och med sjöfart stimuleras ekonomiskt för transportköparna. anser att det krävs ytterligare styrmedel där även beskattning ingår för att våra nationella miljömål ska uppnås. Dessa styrmedel bör inriktas på att minska belastningen på våra ekosystem och skapa ekologiskt hållbara näringar. Jag tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns i de delar dessa berör skattepolitiken. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) (KD) anför: Den ekonomiska politiken ska stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning, vilket är grunden för ett fungerande samhälle där människor känner tillit till varandra. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Till skillnad från den politik som regeringen och stödpartierna nu bedriver, såg och till att satsa på verkningsfulla reformer för arbetsmarknaden i den budget som antog . satsade stort på yrkesvux, sänkte inkomstskatterna med fokus på låga och medelhöga inkomster, utökade RUT-avdraget och tog bort den särskilda löneskatten för äldre som jobbar. Alla dessa delar syftar till att stärka drivkrafterna för arbete och underlätta steget in på arbetsmarknaden. vill framöver se satsningar på anställningsformer som möjliggör lägre lönekostnader för , medan den anställde lär sig jobbet på jobbet.