yttr · H705AU1y · 2019-10-22 00:00:00 — Motionsförslagen bör avstyrkas i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (M), (SD), (S), (KD), Serkan Köse (S), (SD), (L), (S), Alireza Akhondi (C), Ciczie Weidby (V), (SD) och (MP). Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (M) (M), (M) och (M) anför: Vi kan konstatera att haft en hög nivå på asylinvandringen, utan att ta verkligt ansvar för att de som invandrar också blir en del av samhället. Eftersom antalet människor som kommer till påverkar våra möjligheter att lyckas med integrationen anser vi att bör införa ett volymmål för asylmottagandet, vilket skulle innebära ett betydligt lägre mottagande än . behöver återigen bli möjligheternas land, där man kan börja med nästan ingenting och ta sig nästan hur långt som helst. Ett ja till att stanna i ska också betyda ett ja till att kunna komma in i samhället. Så är det inte alltid . Den som är ny i behöver gå snabbare från etablering till egen försörjning. Det behövs en ny integrationspolitik och detta kräver förändringar av etableringsprogrammet. Det behövs tydligare krav på att lära sig svenska och på att utbilda sig för att möta kraven på svensk arbetsmarknad. Närmare hälften av alla som är inskrivna i etableringsuppdraget har en förgymnasial utbildning. Allt för många som invandrat till fastnar i bidragsförsörjning. Nedan uppmärksammar vi några av de reformer har på utgiftsområdena 13 och 14, viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen och utskottets uppfattning om politikens inriktning. I de kommande betänkandena /20:AU1 och 2019/20:AU2 återkommer vi med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som är lägre än regeringens förslag. Vi föreslår ett volymmål för asylmottagandet som skulle innebära minskade utgifter för ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet. Segregation bör motverkas genom reformer som leder till att fler människor arbetar och genom förbättrad integration och vi avvisar därför förslaget om särskilda medel till åtgärder mot segregation. I linje med detta anser vi att Delegationen mot segregation bör avskaffas. När det gäller håller vi inte med utskottet om att den bör få ytterligare medel för att fortsätta att bedriva sin verksamhet. Vi anser att ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. En särskild myndighet för jämställdhetsfrågor kan få motsatt effekt genom att arbetet inom andra myndigheter och aktörer sidoordnas och nedprioriteras. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. Vi anser att den effektivisering av arbetsmarknadspolitiken som inleddes när sa ja till ett gemensamt förslag från och bör fortsätta. Till skillnad från utskottet anser vi att inte kan vänta på nödvändiga reformer. Arbetsförmedlingens insatser måste bli mer kostnadseffektiva och träffsäkra, det gäller inte minst extratjänsterna som har visat sig vara en mycket dyr insats som sällan leder till arbete. Vi håller visserligen med utskottet om att Arbetsförmedlingen behöver reformeras men oroas av att regeringen och stödpartierna tycks oeniga kring hur omstruktureringen ska gå till. Ogenomtänkta förändringar som genomförs utan att nya system finns på plats riskerar inte bara att slå mot de som använder Arbetsförmedlingens tjänster, utan även att vältra över ett stort ansvar på kommuner. Mot denna bakgrund framhåller vi att regeringen och dess stödpartier nu har ett ansvar för att skapa långsiktiga förutsättningar för en väl fungerande verksamhet. För att säkra att arbetslöshetsförsäkringen förblir en försäkring som ger tillfällig ersättning då människor drabbas av arbetslöshet anser vi att den bör präglas av en tydlig arbetslinje. För att stärka arbetslöshetsförsäkringen roll som omställningsförsäkring föreslår en stramare försäkring som upprätthåller drivkrafterna att gå från bidrag till arbete. föreslår bl.a. också att Myndigheten för arbetsmiljökunskap avskaffas. Avslutningsvis kan vi konstatera att parterna på arbetsmarknaden kommit överens om etableringsjobb, en reform som regeringen och dess stödpartier har valt att stödja. Det vilar nu ett stort ansvar på parterna och regeringen för att dessa etableringsjobb ska kunna få den effekt som har beskrivits. Om inte detta sker är öppna för att införa en ny förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen i syfte att stärka integrationen och för att fler ska kunna lämna utanförskap för jobb. Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att partimotion 2019/20:3060 (M) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har misslyckats med integrationen av nyanlända migranter, inte minst på arbetsmarknaden, trots att detta har varit en uttalad politisk prioritering under flera mandatperioder. Man kan befara att många av de asylsökande som fick uppehållstillstånd under migrationskrisen inte kommer in på arbetsmarknaden, vilket i sin tur resulterar i högre jämviktsarbetslöshet, sämre offentliga finanser och en överhängande risk för ett permanent utanförskap och segregation. Vi anser därför att inflödet av migranter som står långt från arbetsmarknaden radikalt måste minska. arbetsmarknadspolitik vilar på en pragmatisk grund och följer inga dogmer i form av klassisk höger- eller vänsterpolitik. Den svenska modellen har visat sig framgångsrik i att reglera villkoren mellan arbetstagare och större företag, men vi vill se en större flexibilitet och bättre villkor för små och medelstora företag som förenas med en trygg arbetsmiljö. Nedan uppmärksammar vi några av de reformer har på utgiftsområdena 13 och 14, viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen och utskottets uppfattning om politikens inriktning. I de kommande betänkandena /20:AU1 och 2019/20:AU2 återkommer vi med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som är lägre än regeringens förslag. Vi håller inte med utskottet när det gäller behovet av en jämställdhetsmyndighet. Det är fortfarande uppfattning att myndigheten bör avvecklas. När det gäller jämställdhetsåtgärder vill stärka arbetet för bl.a. kvinnofrid samt utöka kvinnojourernas arbete. Vi anser även att det finns behov av jourverksamhet med specialistkompetens för dem som utsätts för hedersvåld. satsar därför mer än regeringen på detta område. Delegationen mot segregation bör avvecklas och vi avvisar förslaget om statsbidrag till segregation. För att underlätta för barn som växer upp i utanförskapsområden anser vi att förskolan under vissa omständigheter ska vara obligatorisk. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som är ca lägre än regeringens förslag. Arbetsförmedlingen har som myndighet lågt förtroende hos både arbetsgivare och arbetssökande. Myndigheten tenderar att vara extremt dyr och ineffektiv. ambition är att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och öppna matchningen på arbetsmarknaden för privata aktörer. En sådan förändring måste dock ske under sträng kontroll och kontinuerlig utvärdering, så att det episka misslyckandet som blev resultatet av Alliansens jobbcoacher inte upprepas. kommer noggrant att följa upp januaripartiernas arbete med reformeringen av Arbetsförmedlingen. Arbetslöshetsförsäkringen bör enligt betraktas som en del av de grundläggande socialförsäkringssystemen och vara helt statligt finansierad. Därmed skulle kravet på medlemskap i en arbetslöshetskassa kunna avskaffas och försäkringen bli tillgänglig för flera. För att öka den ekonomiska tryggheten för den anställde anser vi att ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen bör höjas. I ett internationellt perspektiv finns det många framgångsrika exempel på lärlingsanställningar. föreslår att regeringen i samarbete med arbetsmarknadens parter ser över möjligheterna att skapa en lämplig modell för lärlingsanställningar. Utgångspunkten ska vara att den som deltar i denna utbildningsinsats ska kunna kombinera gymnasiestudier med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Insatsen ska kunna erhållas efter behov och inte begränsas till någon specifik kategori av arbetssökande. De regionala skyddsombuden utses och anställs av fackförbunden, vilkas nära band till socialdemokratin medför att de inte längre i första hand fokuserar på att försvara medlemmarnas intressen, utan istället driver socialdemokratins frågor i en facklig kontext. Den som har en annan politisk uppfattning hindras aktivt av facket från att erhålla förtroendeposter trots att de har kunskap och engagemang samt medarbetarnas förtroende. vill istället se ett system med oberoende arbetsmiljörådgivare, helt fristående från arbetstagarorganisationerna och underställda . Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att partimotion 2019/20:2682 (SD) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (V) Ciczie Weidby (V) anför: vill ha ett samhälle för alla, inte bara för några få. Det kräver en politik som ger alla, oavsett bakgrund, samma möjligheter och samma rätt till god utbildning, arbete och bostad. Vi vill föra en politik för inkludering – en politik som motverkar segregation och underlättar etablering i samhället. En politik som lägger grunden för grön omställning och ett mer jämlikt samhälle. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för att kunna föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. Arbetsförmedlingen ska finnas i hela landet för att garantera att alla medborgare ges ett likvärdigt stöd oavsett var man bor. Myndigheten ska fokusera på att rusta de arbetssökande och matcha dem mot de jobb som finns och växer fram. Insatserna ska vara individuellt anpassade och effektiva. Samrådet mellan Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter bör stärkas i syfte att ta till vara parternas unika kompetens om arbetsmarknadens funktionssätt. Myndighetens samverkan med kommuner, regioner och näringsliv bör utvecklas. Verksamheten ska bedrivas i offentlig regi utan vinstintresse, och antalet privata aktörer bör begränsas. Nedan uppmärksammar jag några av de reformer har på utgiftsområdena 13 och 14, viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen och utskottets uppfattning om politikens inriktning. I de kommande betänkandena /20:AU1 och 2019/20:AU2 återkommer jag med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som är högre än regeringens förslag. vill införa en amnesti för de ensamkommande barn och unga som varit i . Förslaget innebär att en del personer som väntar på beslut om uppehållstillstånd får sin ansökan beviljad vilket innebär ökade kostnader för kommunmottagandet. Liksom utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ökade medel för återinrättandet av och Delegationen mot segregation. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som är ca högre än regeringens förslag. Arbetsförmedlingen genomgår nu mycket stora förändringar. Kraftiga nedskärningar i form av uppsägningar och nedläggningar av lokala kontor är ett resultat av den budget som högerpartierna drev igenom . Utöver detta har regeringen, Liberalerna och kommit överens om att privatisera stora delar av Arbetsförmedlingens verksamhet. Till skillnad från utskottet säger jag nej till dessa försämringar. Jag vill i stället att Arbetsförmedlingen ska reformeras i en helt annan riktning och att detta ska ske på basis av en seriös och genomtänkt diskussion om den samlade arbetsmarknadspolitiken. Det kräver förutom ändringar av Arbetsförmedlingens uppdrag en större samverkan med andra myndigheter och instanser, där den enskildes behov och samhällets vilja att stödja står i centrum. Med dagens kaotiska situation som utgångspunkt vill höja anslagen till myndigheten och behålla Arbetsförmedlingen i offentlig regi. Arbetsmarknadsutbildning är ett av de viktigaste verktygen i en aktiv arbetsmarknadspolitik. Den leder i hög utsträckning till arbete och ger långsiktigt positiva effekter på deltagarnas arbetsinkomster. Trots detta har antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning minskat . anser att fler arbetslösa borde ges möjlighet att delta i arbetsmarknadsutbildning. Det är visserligen bra att regeringen nu föreslår utökade medel för denna åtgärd men jag anser att det krävs ytterligare satsningar. Antalet platser behöver utökas, som kvaliteten på utbildningarna behöver förbättras och i högre grad än riktas mot bristyrken. Särskild vikt bör läggas på att erbjuda utbildningar till kvinnor som är underrepresenterade i arbetsmarknadsutbildningarna. En arbetslöshetsförsäkring som ger inkomsttrygghet vid arbetslöshet är en central del av den svenska arbetsmarknadsmodellen och avgörande för den enskildes trygghet och handlingsutrymme. Under den borgerliga regeringen –2014 raserades målmedvetet och strategiskt viktiga delar av arbetslöshetsförsäkringen, men under förra mandatperioden genomförde och regeringen viktiga förbättringar. För att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring – fortfarande täcker den få arbetslösa och försäkrar endast låga löner – anser jag till skillnad från regeringen och utskottet att fler åtgärder måste vidtas. föreslår bl.a. en höjning av högsta dagpenningen och grundbeloppet. Alla människor har rätt att arbeta i en trygg och säker arbetsmiljö som ger yrkesmässig och personlig utveckling – en arbetsmiljö som gör det möjligt att avsluta sitt yrkesliv med bibehållen fysisk och psykisk hälsa. finns det stora brister i arbetsmiljön på svensk arbetsmarknad, vilket leder till skador, sjukdomar och dödsfall. För att motverka detta krävs satsningar för en bättre arbetsmiljö. vill därför genomföra en bred arbetsmiljösatsning med fokus på arbete, skyddsombudsverksamheten och företagshälsovården. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att partimotion 2019/20:2915 (V) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (KD) (KD) anför: Många av de som lämnas efter, utanför arbetsmarknaden, är nyanlända som ofta saknar gymnasieutbildning och har bristande språkkunskaper. förändras jobbens karaktär snabbt på arbetsmarknaden. En allt större del av jobben kräver högre utbildning och specialistkompetens. För att kunna inkludera fler finns ett behov av både mer yrkesutbildning och fler jobb som inte kräver höga kvalifikationer. Vad som behövs är en kraftfull sänkning av kostnader och byråkratiska hinder för att bredda arbetsmarknaden till grupper som har svårast att komma in. föreslår att den utbildning (sfi och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds förläggs redan till asyltiden. Avsikten med detta s.k. asylprogram är att förkorta etableringstiden och bryta den passivitet och den otydlighet om framtiden som den utdragna handläggningen av asylansökan innebär. Utöver utbildningstiden ska asylsökande ha ett arbetskrav vid det egna asylboendet, det kan t.ex. gälla lokalvård och trädgårdsarbete. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. Nedan uppmärksammar jag några av de reformer har på utgiftsområdena 13 och 14, viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen och utskottets uppfattning om politikens inriktning. I de kommande betänkandena /20:AU1 och 2019/20:AU2 återkommer jag med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som är lägre än regeringens förslag. När det gäller håller jag inte med utskottet om att den bör få ytterligare medel för att fortsätta att bedriva sin verksamhet. Jag anser att ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. En särskild myndighet för jämställdhetsfrågor kan få motsatt effekt genom att arbetet inom andra myndigheter och aktörer sidoordnas och nedprioriteras. anser att bör avskaffas och föreslår i stället en delegation för jämställdhet. satsar mer än regeringen på särskilda jämställdhetsåtgärder, bl.a. tillskjuter ett betydande belopp till i för att stärka arbete mot hedersvåld och förtryck När det gäller segregation anser att den kan brytas genom att få fler att klara skolan och komma i egen försörjning. Att som regeringen prioritera arbetet vid en Delegationen mot segregation anser är en felaktig prioritering och föreslår därför att den avskaffas. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som är ca lägre än regeringens förslag. Jag anser att den effektivisering av arbetsmarknadspolitiken som inleddes när sa ja till ett gemensamt förslag från och bör fortsätta. Till skillnad från den inriktning utskottet förespråkar anser jag att Arbetsförmedlingens insatser måste bli mer kostnadseffektiva och träffsäkra, det gäller inte minst extratjänsterna som har visat sig vara en mycket dyr insats som sällan leder till arbete. Jag håller visserligen med utskottet om att Arbetsförmedlingen behöver reformeras men oroas av att regeringen och stödpartierna tycks oeniga kring hur omstruktureringen ska gå till. Ogenomtänkta förändringar som genomförs utan att nya system finns på plats riskerar inte bara att slå mot de som använder Arbetsförmedlingens tjänster, utan även att vältra över ett stort ansvar på kommuner. Mot denna bakgrund framhåller jag att regeringen och dess stödpartier nu har ett ansvar för att skapa långsiktiga förutsättningar för en väl fungerande verksamhet. När det gäller personer med funktionsnedsättning anser jag inte att de ska påverkas av reformeringen av Arbetsförmedlingen. För dessa personer kan insatser ges bl.a. av arbetsintegrerande sociala företag till vilka vill ge utökat stöd. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen anser att att den tidigare höjningen av ersättningsnivåer riskerar att leda till ökad arbetslöshet. föreslår därför en sänkning av taket i ersättningen till per dag och därefter till per dag. När det gäller nystartsjobben anser att det måste bli mer förmånligt för arbetsgivaren att använda dessa och föreslår därför att lönetaket höjs och tillför dessutom medel för fler nystartsjobb. anser att introduktionsjobben bör avskaffas, och avvisar därför regeringens utökade anslag till detta anställningsstöd. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att partimotion 2019/20:3341 (KD) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. [1] Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). [2] Höständringsbudget (prop. 2019/20:2).