yttr · H705SkU1y · 2019-11-06 00:00:00 — Skattesänkningen kallas jobbskatteavdrag eftersom den riktar sig till föräldrar som förvärvsarbetar på samma vis som det jobbskatteavdrag som alliansregeringen införde i flera steg . Jobbskatteavdraget för föräldrar är dock, till skillnad från det vanliga jobbskatteavdraget, en fast skattereduktion som initialt uppgår till per förälder/vårdnadshavare . Intresset för sparande riskerar att minska när lönsamheten för spararna försämras genom politiska beslut. Därför avsätter för att sänka skatten på investeringssparkontot upp till ett visst sparbelopp. ämnar återkomma med en mer detaljerad utformning av förslaget. föreslår att pensionsinkomster ska beskattas lägre än . Detta är en del av en bred skattesänkning för alla, där de med inkomst av tjänst eller pension får störst skattesänkning. vill utreda och införa ett förmånligt bosparande som förval för alla unga i åldern 18–med inkomst av tjänst, där ett skatteavdrag ingår i där personen tjänar eller mer . Systemet fungerar som så att av lönen efter skatt avsätts till ett bosparande och staten kompenserar med ett skatteavdrag på , vilket gör att den disponibla inkomsten kompenseras. Beskattningen av ägarlägenheter skiljer sig åt från bostadsrätts-beskattningen. En ägarlägenhet beskattas som ett småhus, vilket innebär av taxeringsvärdet med ett tak på . Bostads-rätten beskattas bara till och med max . Ta bort skatteorättvisan mellan bostadsrätter och ägarlägenheter: Beskatta ägarlägenheten som en bostadsrätt och inte som ett småhus. En bromskloss på bostadsmarknaden är den bristande rörligheten. Genom ökad rörlighet kan ett stort antal bostäder tillgängliggöras på kort sikt. Alltför många uppger att de bor kvar i för stora hus på grund av flyttskatternas utformning. vill att taket för uppskov på reavinstskatten tas bort om man köper ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovsbeloppet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. Reklamskatt ska betalas av den som offentliggör annonser eller reklam till ett beskattningsvärde som överstiger . betalade ideella föreningar ca i reklamskatt. avskaffar reklamskatten för dessa, vilket beräknas minska skatteintäkterna med motsvarande belopp. föreslår att skattenedsättningen utökas så att den totala skattenedsättningen på diesel som används inom jordbruket utökas med i förhållande till regeringens förslag. Skattenedsättningen blir med vårt förslag per liter . I många lands- och glesbygdsområden är avstånden stora och tillgången till kollektivtrafik knapp. I dessa områden är möjligheten att ta bilen till jobbet viktig. Därför satsar på att höja milersättningen i reseavdraget till . höjer man taket för avdragsgränsen till , för att särskilt rikta sig till den grupp som har långa pendlingsavstånd. Det bör utredas hur jägare ska kunna sälja viltkött för ett belopp skattefritt. föreslår höjd moms för alla momssatser. Reformen innebär i ökade momsintäkter . föreslår sänkt ränteavdrag samt sänkt tak från till . Reformen innebär i ökade skatteintäkter . föreslår att skatten på kommersiella lokaler höjs från dagens till . Reformen innebär i ökade skatteintäkter . prioriterar inte borttagen värnskatt i denna budget. I stället gör man andra skattesänkningar. Det innebär i ökade skatteintäkter. Skattepolitiken ska säkra stabila skatteintäkter och skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. De föreslagna skatteförändringarna syftar till att bidra till en ökad sysselsättning, ett ökat antal arbetade timmar och att klimat- och miljömål nås, som välfärdens finansiering säkras. I enlighet med den politiska överenskommelsen mellan Social-demokraterna, de gröna ska den s.k. värnskatten avskaffas genom en korrigering av skiktgränserna. Genom avskaffandet av den övre skiktgränsen som den nedre skiktgränsen behålls uppfylls således skattereforms mål om enbart ett skikt för statlig inkomstskatt med en skattesats på . har det gjorts en stegvis sänkning av skatten för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Syftet har varit att successivt ta bort skillnaden i beskattning mellan pension och löneinkomst. Kostnaden för att enligt regeringens förslag nu förstärka det förhöjda grundavdraget för dem som har fyllt 65 motsvarar den avisering som gjordes i budgetpropositionen . Enligt utskottet kan denna kostnad anses väl avvägd givet det offentligfinansiella utrymmet. Utskottet konstaterar att det finns ett behov av att ställa högre krav på betalare och utförare av RUT- och ROT-arbeten för att skattereduktion och utbetalning ska beviljas, för att motverka felaktiga utbetalningar vid utförda RUT- och ROT-arbeten. Vidare konstaterar utskottet att pensionärer som är bosatta i och därför omfattas av svensk socialförsäkring inte har rätt till avdrag för socialförsäkringsavgifter som de enligt förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen ska omfattas av ett annat lands lagstiftning om social trygghet är tvungna att betala på pensioner som de får utbetalade från en annan medlemsstat. Skattereduktion för allmän pensionsavgift görs även om allmän pensionsavgift inte har betalats. Detta innebär att personer som har inkomst av annat förvärvsarbete och som inte har betalat den debiterade allmänna pensionsavgiften får en skattefördel jämfört med dem som betalar den debiterade allmänna pensionsavgiften. Reglerna om skattereduktion bör ändras på så sätt att skattereduktion vid inkomst av annat förvärvsarbete endast ska göras för betald avgift. För boende främst i och nordvästra kan lägesnackdelar medföra bl.a. att invånarna till följd av det geografiska läget i vissa fall får bära en större del av energi- och miljöskatterna än genomsnittet av befolkningen. Utskottet delar regeringens bedömning att en skattereduktion för fysiska personer kan överbrygga dessa effekter. Det är angeläget att låta pengarna från höjda miljöskatter gå tillbaka i form av sänkt skatt och att ytterligare skattesänkningar på jobb och företagande därför bör genomföras som en del av en grön skatteväxling. Ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp bör införas vid beskattning av utomlands bosatta personer som tillfälligt arbetar i , med undantag för vissa koncerninterna situationer. Utländska företag som saknar fast driftställe i och som bedriver viss verksamhet här bör omfattas av bestäm-melserna om skatteavdrag och uppgiftsskyldighet på samma sätt som svenska företag som bedriver motsvarande verksamhet. Ett system för anstånd med betalning av kupongskatt i vissa fall bör införas. Syftet med reglerna om uppskov vid avyttring av privatbostad är främst att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Utskottet anser likt regeringen att taket för uppskov med kapitalvinstbeskattning vid avyttring av privatbostad bör höjas för att öka rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden. Skatten på finanssektorn bör öka med hänsyn till de samhällskostnader som kan uppkomma i händelse av en finansiell kris. Utskottet konstaterar att ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären och att utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . En punktskatt på avfall som förbränns bör införas. En skatt på avfallsförbränning bör införas för att nå de nationella klimatmålen och en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Koldioxidskatt som tas ut på bensin och diesel bör sänkas. Även energiskatten på bensin och diesel bör sänkas. Utskottet delar regeringens bedömning att inte kommer att klara de kvantitativa mål som följer av förpackningsdirektivet utan ytterligare styrmedel. En skatt på plastbärkassar bör därför införas. Utskottet har i ett tillkännagivande till regeringen uttalat att reklamskatten bör avskaffas, och regeringens förslag till sänkt reklamskatt är enligt utskottet ett steg i den riktningen. Ändrade mervärdesskatteregler för e-handel mellan företag och konsumenter, det andra steget i det s.k. e-handelspaketet, bör införas. Utskottet ställer sig med det anförda bakom den inriktning av skatte-politiken som regeringen har förordat och avstyrker följaktligen de aktuella motionsyrkandena. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag och bedömningar som ingår i de olika budgetalternativen. Avskaffad övre skiktgräns för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt) Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att avskaffa den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt, den s.k. värnskatten. Utskottet avstyrker motionerna med yrkanden om avslag på förslaget och om andra förändringar av skiktgränsen. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Regeringen föreslår (punkt 18) att den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt, den s.k. värnskatten, avskaffas. Fysiska personer som har beskattningsbara förvärvsinkomster över en viss nivå ska betala statlig inkomstskatt på dessa inkomster. Den statliga inkomstskatten styrs av de s.k. skiktgränserna, vilket innebär att skatten tas ut efter olika skattesatser i olika skikt. I det första skiktet, över den nedre skiktgränsen, tas statlig inkomstskatt ut på den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen. För beskattningsbara förvärvsinkomster över den övre skiktgränsen tas ut i statlig inkomstskatt, vilket alltså innebär att inkomster över den övre skiktgränsen beskattas med totalt statlig inkomstskatt. Skiktgränserna bestäms med utgångspunkt i en nedre skiktgräns på och en övre skiktgräns på för . Från och med infördes av statsfinansiella skäl en särskild s.k. värnskatt som innebar att den statliga inkomstskatten på förvärvs-inkomster över skiktgränsen höjdes till . Den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomster fick sin nuvarande utformning när den övre skiktgränsen infördes fr.o.m. . Då återgick nivån till och ytterligare en skiktgräns infördes över vilken den statliga skatten ökade . Såväl den tidigare värnskatten som den nuvarande övre skiktgränsen infördes av statsfinansiella skäl . I enlighet med den politiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska den s.k. värnskatten avskaffas genom en korrigering av skiktgränserna. Korrigeringen bör göras i linje med grundtankarna bakom skattereform, nämligen att det endast ska finnas ett skikt för statlig inkomstskatt. En lämplig nivå bedömdes vid reformen vara , vilket nu motsvaras av den nedre skiktgränsen. När skatten på de högsta arbetsinkomsterna sänks kan det bli mer lönsamt för personer med rörlig lön som redan har höga inkomster att arbeta en extra timme. Det blir också mer lönsamt för dem med de högsta arbetsinkomsterna att på andra sätt öka sina inkomster. Avskaffandet av den övre skiktgränsen kan öka antalet arbetade timmar i ekonomin. Storleken på dessa effekter är dock osäker, vilket bl.a. Arbetsförmedlingen, utvärdering (IFAU) och har framhållit, och effekterna infaller successivt efter reformens genomförande. Genom avskaffandet av den övre skiktgränsen som den nedre skiktgränsen behålls uppfylls skattereforms mål om enbart ett skikt för statlig inkomstskatt med en skattesats på . Förslaget leder till att det i viss utsträckning kommer att löna sig mer för den enskilde att utbilda sig till och erbjuda sin arbetskraft i högbetalda yrken. Det kan innebära att det på kan bli lättare för företagen att få tag i utbildad arbetskraft. beräknas ungefär 345 000 personer ha beskattningsbara inkomster på en sådan nivå att de påverkas av förslaget att ta bort den övre skiktgränsen. Den genomsnittliga skattesänkningen bland de berörda blir ca . Av de berörda är ca 253 000 män och 92 000 kvinnor. Förslaget bedöms ha en försumbar effekt på både antalet sysselsatta och antalet arbetslösa personer i ekonomin. Förslaget bedöms däremot stärka de ekonomiska incitamenten för redan sysselsatta individer med beskattningsbara inkomster på en sådan nivå att de påverkas av förslaget att arbeta fler timmar och att göra lönekarriär, vilket flera remissinstanser framhåller. Ett sådant förändrat beteende skulle på kunna leda till att skatteintäkterna i ekonomin ökar, vilket i sin tur skulle bidra till att finansiera reformen. anför i partimotion 2019/20:3060 av och yrkandena 5 och 6 i denna del att höga marginalskatter minskar drivkraften att utbilda sig och att arbeta mer. föreslår att nivån på den statliga inkomstskatten ska trappas ned och att värnskatten ska avskaffas. satsar därför på att sänka den statliga inkomstskatten –2022. Vidare satsar på att avskaffa värnskatten. föreslår i partimotion 2019/20:2682 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att värnskatten behålls i nuvarande form med normal indexering av skiktgränserna. målsättning är att löntagarna ska behålla så mycket som möjligt av sin lön, givet att samhällskontraktet kan säkras och välfärdsstaten upprätthållas. Ekonomisk politik innebär prioriteringar och prioriterar att i första hand sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare. avvisar i partimotion 2019/20:2915 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del slopandet av värnskatten och föreslår att skiktgränsen för statlig skatt räknas upp något långsammare än vad regeringen föreslår. Vidare föreslår att skatten på alla inkomster ska sänkas. anser i partimotion 2019/20:3341 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att avskaffad värnskatt inte ska prioriteras. föreslår en ytterligare höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt 2020 från till och en extra höjning även som skulle innebära att skiktgränsen blir ca , inklusive indexuppräkning. I motionen föreslås även en bred skattesänkning för alla hushåll. För att göra det mer lönsamt att arbeta och att ha arbetat är skattesänkningen konstruerad så att de som arbetar och de som är pensionärer får dubbelt så stor skattelättnad som de som har socialförsäkringsinkomster. Personer med arbetsinkomster, pension och näringsinkomster får en skattesänkning på av inkomsten . För de med a-kassa, föräldrapenning, förtidspension och aktivitetsersättning är skattesänkningen hälften så stor – av inkomsten. Avskaffandet av den övre skiktgränsen kan leda till att öka antalet arbetade timmar i ekonomin, något som på kan leda till ökade skatteintäkter. Utskottet anser att utgångspunkten för när statlig inkomstskatt ska utgå ska vara den som slogs fast vid skattereform, nämligen att det endast ska finnas ett skikt för statlig inkomstskatt. Vid tiden för reformen bedömdes en lämplig nivå vara . Utskottet delar regeringens bedömning att detta även nu är en lämplig nivå och anser inte att det finns skäl att ändra beräkningsgrunden för skiktgränsen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Ytterligare sänkt skatt för personer Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att ytterligare sänka skatten för personer genom en förstärkning av det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Utskottet avstyrker motionsförslagen om en större sänkning av skatten för pensionärer. Jämför avvikande mening 1 (M) och 3 (V). Regeringen föreslår (punkt 18) att det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks. Detta görs genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst mellan ca 210 000 och . För ska den förhöjda delen av grundavdraget beräknas på följande sätt: – För inkomster upp t.o.m. 0,99 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,687 prisbasbelopp. – För inkomster som överstiger 0,99 men inte 1,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,885 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 1,11 men inte 2,72 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,600 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 2,72 men inte 3,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till av inkomsterna minskat med 0,169 prisbasbelopp. – För inkomster som överstiger 3,11 men inte 3,21 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till av inkomsterna minskat med 0,480 prisbasbelopp. – För inkomster som överstiger 3,21 men inte 4,45 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,207 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 4,45 men inte 7,88 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,488 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 7,88 men inte 8,08 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 1,276 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 8,08 men inte 11,06 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 2,205 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 11,06 men inte 12,15 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 7,182 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 12,15 men inte 29,65 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 1,654 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 29,65 men inte 34 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 1,031 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 34 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,215 prisbasbelopp. Ändringarna träder i kraft . Regeringen anför att det har gjorts en stegvis sänkning av skatten för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Syftet har varit att successivt ta bort skillnaden i beskattning mellan pension och löneinkomst. I budgetpropositionen aviserades att skillnaden i beskattning i sin helhet skulle vara borttagen till 2020. beslutade att bifalla och budgetreservation om statens budget . Reservationen innehöll en delvis annan utformning av skattesänkningen för personer än den som övergångsregeringen föreslagit. Reservationen innebar också att jobbskatteavdraget förstärktes . Den förstärkning av jobbskatteavdraget som budgetreservationen medförde innebar att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension ökade. Sammantaget innebar budgetreservationen att kostnaden för att helt ta bort skillnaden i beskattning minskade något i förhållande till då gällande regelverk men ökade jämfört med förslagen i övergångsregeringens budgetproposition. I det förslag som läggs fram är utgångspunkten att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension ska minskas. För årsinkomster under 2,72 prisbasbelopp (ca ) är det nuvarande förhöjda grundavdraget mer generöst än jobbskatteavdraget för personer . Detsamma gäller för årsinkomster som överstiger ca 29,7 prisbasbelopp (). För inkomster mellan 2,72 och 4,45 prisbasbelopp (128 700–) är det förhöjda grundavdraget och jobbskatteavdraget ungefär lika stora och för inkomster mellan 4,45 och 29,75 prisbasbelopp är jobbskatteavdraget mer generöst än det förhöjda grundavdraget. Det förhöjda grundavdraget förstärks därför för årsinkomster mellan ca 4,45 och 29,65 prisbasbelopp (ca 210 500–). Utformningen är bestämd utifrån jobbskatteavdragets utformning. Då avdrag och skattereduktioner har delvis olika effekter går det inte att direkt efterlikna det som tidigare kallades det särskilda beloppet i jobbskatteavdraget. Utformningen på det förhöjda grundavdraget har i stället bestämts med utgångspunkt i att effekten på den slutliga skatten ska bli så lik som möjlig i de inkomstintervall som berörs av den föreslagna förstärkningen. har framfört att en metod med en skattereduktion i stället för ett förhöjt grundavdrag är att föredra. Regeringen är medveten om att det krävs en övergång till skattereduktion för att fullt ut kunna uppnå lika beskattning mellan arbetsinkomster för personer och pensionsinkomster för personer . Ett sådant metodbyte får dock konsekvenser både för andra skatter och vissa bidrag och måste därför analyseras noga. Regeringens bedömning är därför att en övergång till skattereduktion kan bli aktuellt tidigast i samband med att hela skillnaden utjämnas. Regeringen anför att förslaget om att förstärka det förhöjda grundavdraget för personer innebär att skatten sänks för personer med fastställda förvärvsinkomster mellan 4,45 prisbasbelopp och 29,65 prisbasbelopp (ca 210 500–). Förslaget innebär att ungefär 1 miljon personer får sänkt skatt. av de direkt berörda är män och kvinnor. Skattesänkningen i kronor räknat ökar med inkomsten upp till en årsinkomst om ca , där skatten sänks med ca vid genomsnittlig kommunalskatt. Skattesänkningen minskar sedan ned till ca för årsinkomster för att sedan åter stiga upp till ca för inkomster på . För årsinkomster över ca minskar skattesänkningen stadigt med stigande inkomst för att bli noll vid en årsinkomst om ca . Förslaget minskar skillnaden i beskattning mellan arbetande under och pensionärer för inkomster mellan 4,45 och 29,65 prisbasbelopp. Förslaget avser att vara ett steg i att sluta skattegapet mellan löntagare och pensionärer som har högre pensioner. Bland de direkt berörda ökar individuell disponibel inkomst med . Uttryckt i kronor motsvarar det ca eller ca . Förstärkningens utformning har valts utifrån hur jobbskatteavdraget är utformat och vilka effekter ett avdrag, såsom det förhöjda grundavdraget, har i förhållande till en skattereduktion, såsom jobbskatteavdraget. Att låta pensionsinkomster ingå i underlaget för jobbskatteavdrag skulle bl.a. få den effekten att skatten höjdes för dem som har de lägsta pensionerna. anför i partimotion 2019/20:3060 av och yrkande 5 i denna del och yrkande 7 att regeringens förslag om ytterligare skattesänkningar för personer ska avslås. anser att alla pensionärer som varit med och byggt – inte bara de med högst pensioner – förtjänar sänkt skatt. föreslår sänkt skatt på pension som man menar skulle sänka skatten dubbelt så mycket och för dubbelt så många pensionärer jämfört med regeringens budgetproposition. För en pensionär med mellan och i pension innebär förslaget en skattesänkning som ger mer i disponibel inkomst . anför i partimotion 2019/20:2915 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att en viktig skatteprincip bör vara att lika inkomster beskattas lika. tar bort hela skatteklyftan för ålderspensionärer med inkomster . Utskottet delar uppfattningen att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension ska minskas. Sänkningen bör göras genom att det förhöjda grundavdraget förstärks på det sätt som regeringen föreslår. Utskottet anser att regeringens förslag är en betydande förstärkning av grundavdraget och anser därför inte att det finns anledning att förstärka detta ytterligare i enlighet med motionärernas förslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. Krav på elektronisk betalning för rätt till RUT- och ROT-avdrag Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att införa krav på elektronisk betalning för att få rätt till RUT- och ROT-avdrag. Utskottet delar regeringens bedömning att riksbankslagens bestäm-melser om lagliga betalningsmedel inte är något hinder för ett krav på elektronisk betalning, att det inte bör införas några undantag från att betalning ska ske elektroniskt samt att förslaget är förenligt med EU:s dataskyddsförordning och inte medför några behov av ändringar i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. trädde det s.k. RUT-avdraget i kraft. Det följdes av ROT-avdraget som gäller fr.o.m. . RUT- och ROT-avdragen benämns gemensamt HUS-avdraget. De materiella bestämmelserna om HUS-avdraget, dvs. skattereduktion för hushållsarbete, finns i 67 kap. 11–19 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. RUT-avdraget omfattar följande arbeten. – Enklare städarbete eller annat rengöringsarbete samt flyttstädning som utförs i bostaden. – Vård av kläder och hemtextilier när vården utförs i bostaden. – Snöskottning som utförs i nära anslutning till bostaden. – Häck- och gräsklippning, krattning och ogräsrensning samt beskärning och borttagande av träd och buskar som utförs på tomt eller i trädgård i nära anslutning till bostaden. – Barnpassning som inte mer än i ringa omfattning innefattar hjälp med läxor och annat skolarbete och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt lämning och hämtning till och från förskola, skola, fritidsaktiviteter eller liknande.