yttr · H605FiU4y · 2019-04-23 00:00:00 — Utskottet delar regeringens grundsyn vad gäller ståndpunkt i förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram, och utskottet kommer att ha anledning att återkomma till frågan . Utskottet anser att dagens system för EU:s egna medel i stort fungerar väl. Utskottet fann dock i sin prövning av kommissionens förslag till EU:s egna medel och genomförande av systemet för egna medel (COM[2018] 325) och 327), att förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen. I utlåtande /18:FiU51 anförde utskottet att kommissionens förslag innehåller bestämmelser som är problematiska och alltför långtgående för att nå målen med förslagen. Det gäller framför allt den korg med tre nya egna medel som kommissionen föreslår. Utskottet ansåg det alltför långtgående att besluta om ett nytt eget medel som baseras på intäkter från ett förslag som inte är antaget, vilket är fallet med förslaget till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Enligt utskottet är en adekvat utformning av systemet för egna medel avgörande för att nå målet om att hålla nere den svenska avgiften. Utskottet anser liksom regeringen att förändringarna av regelverket och systemet för den momsbaserade avgiften bör utformas på ett sätt som inte missgynnar länder med låga momsfel och/eller höga momsintäkter. Enligt utskottet är det viktigt att förslag till gemensamma regler föregås av grundliga konsekvensanalyser och att subsidiaritetsprincipen följs. Utskottet anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka kommitté-motionerna 2018/19:3050 (V) yrkandena 1 och 2 och 2018/19:3052 (SD) yrkandena 2, 13, 15, 19 och 23 som behandlar frågor om EU:s budget och systemet för egna medel. Utskottet vill än en gång betona vikten av att frågor som har betydelse för hela EU ska diskuteras och beslutas av samtliga medlemsländer. När det gäller fördjupningen av den ekonomiska monetära unionen har utskottet förståelse för behov av att fördjupa samarbetet sig emellan. Arbetstempot med att reformera EMU höjdes , och har haft en mera aktiv roll . Utskottet anser att det är bra att deltar i diskussionerna i inkluderande format. vill utskottet påminna om vikten av att länderna för en nationell ekonomisk politik med respekt för de finanspolitiska reglerna och att det finns nationellt ägarskap för genomförande av strukturreformer. Utskottet stöder regeringens ståndpunkt att arbetet med att fullborda bankunionen bör prioriteras. En viktig förutsättning är att bankunionen kombineras med åtgärder för att minska riskerna i banksystemet och att utformningen möjliggör likvärdig behandling av de länder som inte har euron som valuta. Vidare är det viktigt att ESM fungerar effektivt. Fortsatta förhandlingar väntas . Utskottet uppmärksammar att kommissionen lade fram initiativ om att i vissa frågor fatta beslut med kvalificerad majoritet där nuvarande beslutsform är enhällighet; särskilt har frågan om införandet av en digital skatt diskuterats. Utskottet vill betona att har varit och är emot att övergå från enhällighet till kvalificerad majoritet för beslut kopplade till skatter. Utskottet är principiellt emot att befogenheter på skatteområdet flyttas från medlemsstaterna till EU och kommer framgent att motsätta sig varje form av överföring av beskattningsrätt till EU och införande av EU-skatter. Det finns också ett starkt motstånd både i regeringen och i till att använda skatter som nya egna medel i EU-budgeten. Utskottet välkomnade Investeringsplanen för (Efsi) när den lanserades och framhöll den del av planen som behandlar strukturreformer för att skapa ett bättre investeringsklimat som särskilt viktig. enades rådet om att acceptera en partiell överenskommelse med om sektorsförslaget InvestEU, som ska ersätta Efsi. Programmet syftar till att stödja investeringar i EU. Vid överläggningen stödde utskottet regeringen ståndpunkt i förhandlingarna och den partiella överenskommelsen med om InvestEU. godkände utskottet en kapitalhöjning till Europeiska investeringsbanken (EIB) för att ersätta den brittiska kapitalandelen när lämnar banken i samband med brexit (bet. 2018/19:FiU33). I ärendet ingick även ett förslag om att ändra bankens stadgar så att de återspeglar storleken och fördelningen av ägarkapitalet efter kapitalhöjningen. Utskottet anser att EIB:s verksamhet utgör ett värdefullt bidrag för att utveckla och stärka EU:s inre marknad och förbättra förutsättningarna för en stark och hållbar tillväxt i EU. Efterfrågan på lån från EIB är fortfarande hög i många länder inom EU och i dess närområde. Utskottet anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka kommittémotion 2018/19:3050 (V) yrkande 14 om att regeringen bör verka för att EIB ska omvandlas till en klimatinvesteringsbank. Utskottet vill liksom tidigare markera att öppenhet, insyn och ansvarsutkrävande är grundläggande för en stabil och effektiv statsförvaltning. Utskottet noterar att kommissionen vid genomförande av budgeten 2016 och 2017 fortfarande inte lyckats hålla felmarginalen på de underliggande transaktionerna inom den vedertagna gränsen för väsentliga fel på , vilket utskottet finner anmärkningsvärt. Utskottet noterar dock att arbetat med att få ned felnivån och att utvecklingen går i rätt riktning. Avslutningsvis vill utskottet beröra frågan om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Regeringen har gjort bedömningen att kommissionens förslag till ändringar i direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet) i huvudsak är ändamålsenligt (2017/18:FPM100). Utskottet stöder denna ståndpunkt och håller med om att det finns behov av att anpassa PSI-direktivet till utvecklingen på området. Att förenkla och främja vidareutnyttjande av offentlig information är en väsentlig aspekt av utvecklingen av EU:s dataekonomi. Utskottet välkomnar därför revideringen av direktivet och ser positivt på att omotiverade hinder som försvårar vidareutnyttjandet av öppen offentlig information undanröjs. Vidare överensstämmer förslaget med det förvaltningspolitiska målet om en innovativ och samverkande statsförvaltning. Förslaget ligger även i linje med tillkännagivanden om att myndigheterna bör arbeta för att öka utbudet av öppna data och göra offentliga handlingar tillgängliga i maskinläsbart skick (bet. 2016/17:FiU17 och bet. 2017/18:FiU25). Regeringen har vidare uttalat att det som anges i förslaget om medlemsstaternas skyldigheter att göra alla handlingar tillgängliga för vidareutnyttjande, om inte tillgången omfattas av restriktioner eller handlingarna är undantagna från tillgång enligt nationella bestämmelser, dock behöver analyseras vidare med hänsyn till bl.a. eventuell påverkan på tillgången till handlingar. Vidare behöver den del av förslaget som innebär ett mandat för kommissionen att ta fram en förteckning över värdefulla datamängder analyseras vidare. Inför ett ökat tillgängliggörande av offentlig information behöver tillgängliggörandet föregås av såväl en sekretessprövning som en säkerhetsanalys när det gäller lämpligheten av tillgängliggörandet. I det fortsatta arbetet bör frågor om nationell säkerhet, informationssäkerhet och den personliga integriteten beaktas. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2018/19:3052 (SD) yrkande 52. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), i (M), (S), (SD) och (L). Verksamheten i Europeiska unionen (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: I samband med utträde ur EU föreslås EU-avgift öka markant. För är det en oacceptabel utveckling. Vi motsätter oss de skenande kostnaderna och anser att det är oacceptabelt att betalar så mycket mer än vad vi får tillbaka. tror inte att EU bättre kan disponera offentliga medel än de enskilda medlemsstaterna – tvärtom får EU rättmätig kritik för korruption och undermålig uppföljning av sina utgifter. För är utgiftsminskningar en genomgående och överordnad målsättning och vi vill att avgift ska minska. har betonat vikten av att ett budgetrestriktivt förhållningssätt genomsyrar position varje gång kostnadsdrivande förslag behandlas i rådet. utgångspunkt är att nedskärningar måste göras på de allra flesta områden i EU:s budget, i en utsträckning som innebär att medlemsavgiften i stället minskar med åtminstone en tredjedel. Det skulle för svenskt vidkommande motsvara , pengar som vi har stort behov av att i stället använda till prioriterade välfärdssatsningar för de som har de största behoven i . Tills dess att EU på ett mer övergripande plan kan reformeras bör motsätta sig alla avgiftsökningar. För att vara konsekvent måste det också tydligare följas upp i varje ärende som avser EU:s utgifter. EU-avgiften behöver sänkas och EU:s kostnader behöver påtagligt minska. motsätter sig också alla förslag om att ge EU egen beskattningsrätt. finns EU:s mervärdesskattedirektiv i vilket en rad unionsgemensamma principer finns uppställda, exempelvis undantaget om mervärdesskatt. är kritiska till de momsbaserade avgifterna som går till EU. Den andel av svenska momsintäkter som EU tar från bör upphöra och endast gå till svensk statsbudget. EU bör i stället se över unionens kostnader så att de anpassas nedåt efter de minskade intäkterna. Det nya lagförslaget om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn syftar till att öka vidareutnyttjande av offentlig information/ data. Revideringen innehåller även en ny bestämmelse som anger att kommissionen ska ges ett mandat att ta fram en särskild EU-gemensam lista med de dataset i ett strukturerat format som bäst kan anses bidra till samhälls-ekonomiska vinster inom EU. De kategorier av dataset som inkluderas i listan ska tillgängliggöras av medlemsstaterna utan avgifter och med minimala restriktioner. anser att skapandet av en EU-gemensam lista med särskilda dataset kräver ytterligare analyser. Med anledning av det som anförs ovan anser vi att utrikesutskottet bör tillstyrka kommittémotion 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 13, 15, 19, 23 och 52. Verksamheten i Europeiska unionen (V) (V) anför: vill minska EU:s budget och återföra EU:s ineffektiva och orättvisa jordbrukspolitik till nationell nivå så att kan satsa på och utveckla sin landsbygd och sitt jordbruk. Om medlemsländerna får ett ökat ansvar för finansiering och genomförande inom ramen för EU:s budget kan de själva effektivisera, minska EU-byråkratin och se till att stöden blir mer effektiva. Regeringen ska fortsatt verka för en minskning av EU:s budget och börja driva på för en klimatomställning i stället för militarisering. Attackerna på välfärden och arbetsrätten i många EU-länder utgör ett allvarligt hot mot jämställdheten. EU:s påtvingade åtstramningspolitik har slagit extra hårt mot kvinnor. Kvinnor drabbas hårdast när välfärden skärs ned och arbetsvillkoren försämras. vill att EU inför en feministisk budget som bygger på en genomgripande feministisk analys, syftar till att utjämna skillnader mellan könen avseende inkomst, levnadsvillkor m.m. och förbättrar kvinnors villkor. För att underlätta klimatomställningen vill omvandla den europeiska investeringsbanken (EIB) till en klimatinvesteringsbank som gör produktiva och samhällsnyttiga investeringar för klimatet. Ur banken ska företag, regioner, kommuner och länder kunna låna pengar till låg ränta för gröna investeringar i det som ställer om och utvecklar samhällen. Med anledning av det som anförs ovan anser jag att utrikesutskottet bör tillstyrka kommittémotion 2018/196:3050 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 14. Verksamheten i Europeiska unionen (V) (V) anför: anser att finanspolitiken ska beslutas nationellt och ifrågasätter den förstärkta samordning som skett i finanskrisen spår. Vi står därför inte bakom den s.k. europeiska planeringsterminen. EU har genom sitt agerande förstärkt och fördjupat den ekonomiska, sociala och demokratiska krisen. Priset för agerandet är att krisen blir allt djupare som social, demokratisk och politisk kris. EU:s hantering av den ekonomiska krisen visar på en brist på demokratisk legitimitet. En bankunion riskerar att förstärka EU:s makt på medlemsstaternas bekostnad. Jag anser att det behövs betydligt kraftigare åtgärder för att trygga den finansiella stabiliteten. En sådan åtgärd är att införa en lag om bankdelning som separerar traditionell bankverksamhet från spekulativ investment-verksamhet, vilket föreslås i den s.k. Liikanenrapporten som tyvärr verkar ha hamnat längre ned på den politiska dagordningen bl.a. på grund av motstånd från den . anser att arbetet med kapitalmarknadsunionen nu behöver stanna upp eftersom det behövs en analys av vad konsekvenserna av allt mer integrerade finansmarknader blir vid en kommande finanskris. En sådan analys saknas och vi menar att analysen behöver göras innan eventuellt arbete med kapitalmarknadsunionen fortskrider. menar att EU begränsar demokratin, och vi motsätter oss generellt förslag som ökar EU:s makt.