yttr · H605JuU2y · 2019-05-07 00:00:00 — Återrapporteringen sker i myndighetens årsredovisning som lämnas till regeringen . Skrivelsen är inte slutbehandlad i denna del. Polisens närvaro i brottsutsatta områden Även detta tillkännagivande om polisens närvaro i brottsutsatta områden (bet. 2016/17:JuU1 punkt 17, rskr. 2016/17:90) redovisades som slutbehandlat i skrivelse 2016/17:75. ansåg att flertalet av de åtgärder som regeringen hade redovisat var viktiga i sig men inte tillräckliga för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. beslutade regeringen att ge samtliga tolv myndigheter som omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet i uppdrag att utveckla sin organisation och ha ett ökat fokus på utsatta områden. slutredovisades uppdraget och myndigheterna har utvecklat det lokala arbetet mot organiserad brottslighet med en ökad förmåga att hantera organiserad brottslighet i utsatta områden. I regleringsbrevet begärde regeringen att skulle analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen gällande en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. Särskild vikt skulle läggas vid att bedöma hur väl svarar upp emot behoven av polisnärvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i årsredovisningen . Genom den verksamhetsuppföljning som månatligen har redovisat till har utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen kunnat följas upp. I regleringsbrevet har regeringen ålagt att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare ska analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsförebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Därutöver har regeringen i regleringsbrevet begärt att kvartalsvis redovisar en bild av situationen i utsatta områden. ska också redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur dessa mål ska operationaliseras. Vidare ska myndigheten särskilt redovisa vilket arbete som pågår för att riskområden inte ska utvecklas i negativ riktning. Myndigheten ska också göra en bedömning av vilka polisiära åtgärder som krävs framöver i dessa områden. Återrapporteringen ska ske i årsredovisningen vilken ska lämnas till regeringen . har själv tagit flera initiativ till att förstärka sitt arbete i de mest brottsutsatta områdena. Ett exempel är insatsen i polisregion där några hundra poliser, utöver områdespoliser, förstärker närvaron i fyra särskilt prioriterade områden. Det är dock inte bara en ökad polisiär närvaro som krävs i utsatta områden. Regeringen presenterade därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer, däribland brottsligheten. Regeringen vill också skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet på såväl lokal som regional och nationell nivå. Regeringen har därför lanserat en satsning på det brottsförebyggande arbetet. Skrivelsen är inte slutbehandlad i denna del. Livstids fängelsestraff för mord har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att livstidsstraff bör bli normalstraffet för mord och därför användas i betydligt större utsträckning än (bet. 2016/17:JuU16 punkt 3, rskr. 2016/17:211). Regeringen framför i sin redogörelse att en utredare har haft i uppdrag att överväga hur straffbestämmelsen om mord bör utformas för att åstadkomma ett skärpt straff för brottet genom en ökad användning av livstids fängelse (Ju 2016:I). Utredningsuppdraget redovisades i departementspromemorian Livstidsstraff för mord (Ds 2017:38). Promemorian har remissbehandlats. Arbete pågår med att ta fram en lagrådsremiss. Skrivelsen är inte slutbehandlat i denna del. I samma betänkande riktade ett tillkännagivande till regeringen om straffvärdesbedömning (bet. 2016/17:JuU16 punkt 19, rskr. 2016/17:211). Regeringen framför i sin redogörelse att en särskild utredare har haft i uppdrag att överväga och föreslå ändringar när det gäller den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18–(dir. 2017:122). I uppdraget har ingått att lämna förslag som innebär att den åldersgruppen behandlas som andra myndiga lagöverträdare vid straffmätningen och när det gäller val av påföljd. Uppdraget redovisades i betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85). Bland annat föreslås att den s.k. straffrabatten slopas för lagöverträdare i åldern 18–. Betänkandet bereds inom . Skrivelsen i den här delen är inte slutbehandlad. Straffrättsligt skydd för blåljuspersonal m.m. I samma betänkande riktade ett tillkännagivande till regeringen om straffrättsligt skydd för blåljuspersonal (bet. 2016/17:JuU16 punkt 24, rskr. 2016/17:211). Regeringen menar att innehållet i tillkännagivandet omfattas av (Ju 2016:23) uppdrag enligt kommittédirektivet Ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner (dir. 2016:115). Regeringen redovisade uppdraget genom ett delbetänkande (SOU 2018:2). Regeringen anför att ett arbete med att ta fram en lagrådsremiss pågår. Skrivelsen i den här delen är inte slutbehandlad. Kameraövervakning på allmänna platser riktade ett tillkännagivande till regeringen om utökade möjligheter till kameraövervakning i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet (bet. 2016/17:JuU17 punkt 1, rskr. 2016/17:212). överlämnade Utredningen om kameraövervakning – brottsbekämpning och integritetsskydd (Ju 2015:14) betänkandet En ny kamerabevakningslag (SOU 2017:55). beslutade regeringen propositionen Ny kamerabevakningslag (prop. 2017/18:231). Den nya lagen ska bl.a. underlätta för och kommuner att få tillstånd till kamerabevakning på offentliga platser i brottsbekämpande och trygghetsskapande syfte. Förslagen innebär också att och Säkerhetspolisen ges utökade möjligheter att tillfälligt använda kamerabevakning utan tillstånd vid risk för allvarlig brottslighet. ställde sig bakom förslagen (bet. 2017/18:JuU36, rskr. 2017/18:391). beslutade regeringen vidare att tillsätta en utredning – (Ju 2017:14) – som ska föreslå förenklingar vid kameraövervakning som sker i brottsbekämpande syfte (dir. 2017:124). Utredningen har överlämnat betänkandet Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande (SOU 2018:62). Utredningen föreslår bl.a. att dagens tillståndsplikt för kamerabevakning ska tas bort för , , och . För att bibehålla ett starkt integritetsskydd föreslår utredningen att myndigheterna även fortsättningsvis ska få kamerabevaka endast om intresset av bevakning väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli bevakad. En sådan intresseavvägning ska enligt förslaget göras av myndigheterna själva. Om en myndighet inte gör en intresseavvägning ska den bl.a. kunna drabbas av en sanktionsavgift. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Utredningen fortsätter nu sitt arbete med att överväga förslag om utökade undantag från tillståndsplikten för vissa andra verksamheter (allmänna transportmedel och stationer). Regeringen framför att uppdraget ska slutredovisas . Skrivelsen är inte slutbehandlad i denna del. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att införa inbrottsstöld som ny brottsrubricering med ett minimistraff om fängelse (bet. 2016/17:JuU13 punkt 4, rskr. 2016/17:272). uppmanade regeringen att lämna förslag i frågan . Regeringen anför att vissa frågor om bostadsinbrott har behandlats av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Genom lagändringar har det bl.a. tydliggjorts att det även när en stöld sker i ett boende som inte är permanent ska kunna leda till att stölden bedöms som grov (prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). I denna del är skrivelsen inte slutbehandlad. Höjda maximistraff och kvalifikationsgrunder för grova brott När det gäller tillkännagivandena om höjda maximistraff och kvalifikationsgrunder för grova brott (bet. 2017/18:JuU18 punkt 2 och 3, rskr. 2017/18:65) har regeringen anfört följande. beslutade (Ju2018/02456/LP) att förlänga tiden för en utredare att biträda med att utreda vissa frågor på vapenlagstiftningens område (Ju 2017:E). I tilläggsuppdraget ska bl.a. frågan om höjda maximistraff för grova brott och kvalifikationsgrunder för grova brott utredas. Uppdraget ska redovisas . Skrivelsen är inte slutbehandlad i dessa delar. En lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet När det gäller tillkännagivandet om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet (bet. 2017/18:JuU1 punkt 36, rskr. 2017/18:92) anför regeringen följande. Ett av syftena med ombildningen av polisen har varit att säkerställa en lokalt förankrad och synlig polis i hela landet. Regeringen delar utskottets uppfattning att det är viktigt att på olika sätt säkerställa polisreformens intentioner rörande lokalt polisarbete och har därför begärt in återrapportering av olika slag. I regleringsbreven ställde regeringen krav på att löpande hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen skedde bl.a. på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. I regleringsbrevet fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet av en lokalt förankrad polisverksamhet. Av redovisningen framgick att fortsatte arbetet med att stärka det lokala polisarbetet utifrån inriktningen att mer än hälften av resurserna i en polisregion ska finnas i lokalpolisområdena. Genom att öka resurserna vid lokalpolisområdena har det skapats bättre förutsättningar för att bedriva polisverksamheten nära medborgarna. finns även kommunpoliser i samtliga kommuner. redovisades att av regionernas resurser finns på lokalpolisområdesnivå. Av verksamhetsuppföljningen framgår att den siffran nu ökat till . I regleringsbrevet fick i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten hade kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. skulle också bedöma hur väl myndigheten svarar upp mot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i myndighetens årsredovisning . Genom den verksamhetsuppföljning som månatligen har redovisat till har utvecklingen av bl.a. kompetensförsörjningen kunnat följas upp. I regleringsbrevet ålade regeringen också att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare ska analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsförebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Denna återrapportering ska ske i årsredovisningen som ska lämnas . har Statskontoret haft i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. lämnade Statskontoret sin slutrapport. Rapporten bereds nu i . har också behov av fler anställda, både poliser och civilanställda. Regeringen har därför i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla polisutbildning. finns det fem sådana lärosäten. Skrivelsen är inte slutbehandlad i denna del. En särskild brottskod för brott med hedersmotiv I samma betänkande riktade ett tillkännagivande till regeringen om en särskild brottskod för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU1 punkt 36, rskr. 2017/18:92). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder för att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. I uppdraget ingick bl.a. att analysera möjligheterna att föra statistik över hedersrelaterade brott och, om det bedöms möjligt, föreslå hur sådan statistik skulle kunna tas fram (Ju 2017:06, dir. 2017:25). Uppdraget slutredovisades genom betänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). Betänkandet bereds i . Skrivelsen är i den här delen inte slutbehandlad. Polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott I samma betänkande riktade ett tillkännagivande till regeringen om polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott (bet. 2017/18:JuU1 punkt 36, rskr. 2017/18:92). har behov av att stärka och utveckla polisverksamheten. Regeringen har därför i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser som framför allt ska ge myndigheten möjlighet att utöka antalet anställda och därmed höja förmågan och öka effektiviteten i arbetet. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla polisutbildning från tre till fem. Åtgärderna medför bättre möjligheter för att både stärka och utveckla polisverksamheten, däribland arbetet mot narkotikabrottsligheten. Regeringen har också i olika sammanhang, bl.a. i uppdrag till , påtalat vikten av att särskilt beakta narkotikaproblematiken i polisarbetet. Kompetensförsörjningen inom myndigheten är en viktig fråga för regeringen men det hör till uppgifter att planera för och rekrytera rätt kompetens utifrån verksamhetens behov. fick därför i uppdrag att ta fram en strategisk och långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns i organisationen. Skrivelsen är inte slutbehandlad i denna del. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att polisen ska få större möjlighet än att använda sig av kameraövervakning i områden med hög brottslighet (bet. 2017/18:JuU19, rskr. 2017/18:127). Regeringen anför att det inte var möjligt med hänsyn till frågans komplexitet, att med beaktande av regeringsformens beredningskrav, hinna ta fram förslag som kunde behandlas inom ramen för det då pågående lagstiftningsarbetet med en ny kamerabevakningslag. Regeringen tillsatte därför en utredning som skulle föreslå förenklingar vid kamerabevakning i brottsbekämpande syfte. Utredningen överlämnade delbetänkandet Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande (SOU 2018:62). Utredningen föreslår bl.a. att dagens tillståndsplikt för kamerabevakning ska tas bort för , , och . För att bibehålla ett starkt integritetsskydd föreslår utredningen att myndigheterna även fortsättningsvis ska få kamerabevaka endast om intresset av bevakning väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli bevakad. En sådan intresseavvägning ska enligt förslaget göras av myndigheterna själva. Om en myndighet inte gör en intresseavvägning ska den bl.a. kunna drabbas av en sanktionsavgift. Utredningens förslag har varit ute på remiss t.o.m. . Skrivelsen är i den här delen inte slutbehandlad. Tillsätta en utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård När det gäller tillkännagivandet om att tillsätta en utredning för att utvärdera det återfallsförebyggande arbetet inom (bet. 2017/18:JuU16 punkt 10, rskr. 2017/18:184) anför regeringen följande. Frågan hanteras inom ramen för den ordinarie myndighetsstyrningen. Kriminalvården har bl.a. i regleringsbrevet för fått i uppdrag att vid varje prognostillfälle redovisa vidtagna och planerade åtgärder för en resurseffektiv verksamhet. I den här delen är skrivelsen inte slutbehandlad. En särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv och en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv I justitieutskottets betänkande 2017/18:JuU14 finns ett tillkännagivande om en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv och om att införa en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv (punkt 33 och 34, rskr.2017/18:240). Regeringen anför att man gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder för att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (Ju 2017:06, dir. 2017:25). Uppdraget slutredovisades genom betänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). I uppdraget ingick bl.a. att ta ställning till om det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. I uppdraget ingick däremot inte att ta ställning till om det bör införas en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv. Frågan om en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv analyseras inom . Skrivelsen är i den här delen inte slutbehandlad. Skärpt straff vid våldtäkt I betänkande 2017/18:JuU29 En ny sexualbrottslagstiftning byggd på frivillighet riktade två tillkännagivanden till regeringen. Ett av dem gällde skärpt straff vid våldtäkt (punkt 4, rskr. 2017/18:302). Regeringen anför att frågan fortfarande analyseras inom . Skrivelsen är i denna del inte slutbehandlad. När det gäller tillkännagivandet om polisens kameraövervakning (bet. 2017/18:JuU36 punkt 3, rskr. 2017/18:391) anför regeringen följande. (Ju 2017:13) överlämnade delbetänkandet Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande (SOU 2018:62). Utredningen föreslår bl.a. att dagens tillståndsplikt för kamerabevakning ska tas bort för , , och . För att bibehålla ett starkt integritetsskydd föreslår utredningen att myndigheterna även fortsättningsvis ska få kamerabevaka endast om intresset av bevakning väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli bevakad. En sådan intresseavvägning ska enligt förslaget göras av myndigheterna själva. Om en myndighet inte gör en intresseavvägning ska den bl.a. kunna drabbas av en sanktionsavgift. Utredningens förslag har varit ute på remiss t.o.m. . I denna del är skrivelsen inte slutbehandlad. Slutbehandlade riksdagsskrivelser i övrigt Anslag till och Kriminalvården I justitieutskottets budgetbetänkande (bet. 2018/19:JuU1 s. 41 f.) anfördes att anslaget till bl.a. skulle öka med för att möjliggöra en ökning av polisernas löner och med i syfte att korta handläggningstiderna för vapenärenden (punkt 1 a , rskr 2018/19:73). Vidare anfördes att anslaget till Kriminalvården skulle ökas med bl.a. för att minska trycket på Kriminalvårdens anstalter och häkten då antalet intagna i anstalt förväntades öka, för att vidta åtgärder för att förkorta tiden mellan lagakraftvunnen dom och verkställighet samt för att säkerställa att permissioner kunde genomföras utan ytterligare avvikelser och rymningar. Dessutom behövde kapaciteten genomlysas och åtgärder vidtas för att effektivisera utnyttjandet av befintliga häktes- och anstaltsplatser. Regeringen anför att man beslutade om regleringsbrev och i förekommande fall ytterligare riktlinjer för de anvisade anslagen. Regeringen beslutade om en ändring av regleringsbrevet för och gav myndigheten bl.a. följande uppdrag. Handläggningstiderna för vapenärenden inom behöver bli kortare. Myndigheten ska därför redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att stärka myndighetens hantering av vapentillstånd. Öka attraktiviteten i polisyrket anslag har ökats i enlighet med den budget som har beslutat om. Myndigheten ska redovisa de särskilda åtgärder som i samråd med berörda parter har vidtagits för att öka attraktiviteten i polisyrket och förbättra villkoren. Av redovisningen ska också framgå vilka åtgärder som har vidtagits för att göra än mer attraktiv som arbetsgivare i syfte att nå målet om 10 000 fler anställda till 2024. har under innevarande och föregående valperiod lämnat ett stort antal tillkännagivanden till regeringen. En del av dessa har sitt ursprung i justitieutskottet. Det stora antalet tillkännagivanden har också lett till att regeringen vidtagit åtgärder för att utveckla och förbättra politiken inom rättsområdet i den riktning som efterfrågat, vilket också framgår av regeringens redogörelse. När det gäller riksdagsskrivelser som anses slutbehandlade delar utskottet i stort regeringens bedömning. I ett fall anser dock utskottet att ett tillkännagivande inte kan anses slutbehandlat. Det gäller tillkännagivandet om kartläggning, uppföljning och statistik om hedersrelaterad brottslighet i riksdagsskrivelse 2016/17:90. Som framgår har regeringen gett i uppdrag att bl.a. genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck. har emellertid meddelat att de inte kan genomföra en sådan nationell kartläggning av hedersrelaterat våld. När det gäller statistik över hedersrelaterade brott är det visserligen positivt att regeringen gett en utredare i uppdrag att bl.a. att analysera möjligheterna att föra sådan statistik och, om det bedöms möjligt, föreslå hur sådan statistik skulle kunna tas fram. Detta är dock inte tillräckligt, och det saknas fortfarande nationell statistik över det hedersrelaterade våldet i . Tillkännagivandet kan därför inte anses tillgodosett, och regeringen bör åter öppna upp arbetet med tillkännagivandet. När det gäller riksdagsskrivelser som är under beredning finns det däremot enligt utskottets mening i flera fall anledning att rikta kritik mot regeringen för att man inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att följa beslut. Utskottet har förståelse för att beredningen av vissa ärenden kan ta än andra men finner det ändå anmärkningsvärt att regeringen i vissa fall inte redovisar några åtgärder över huvud taget. Inte heller redovisas på ett tillfredsställande sätt när de olika tillkännagivandena beräknas vara slutbehandlade. Med detta som utgångspunkt vill utskottet framföra synpunkter på regeringens redogörelse i följande delar. När det gäller tillkännagivandet om fler lokala poliser (bet. 2014/15:JuU1 punkt 10, rskr. 2014/15:77) konstaterar utskottet att det gått gjorde detta tillkännagivande till regeringen. Regeringen har visserligen vidtagit vissa åtgärder, men dessa har visat sig vara otillräckliga. Det är därför angeläget att regeringen nu skyndsamt vidtar tillräckliga åtgärder för att tillgodose tillkännagivandet. Detsamma gäller för tillkännagivandet om att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras (rskr. 2014/15:77). Av regeringens redogörelse framgår att man visserligen gett en utredare i uppdrag att utreda frågan, men någon åtgärd som inneburit att arbetet mot bostadsinbrott prioriteras har såvitt framkommit inte vidtagits, trots att tillkännagivandet gjordes . Detta är anmärkningsvärt, och utskottet utgår från att regeringen skyndsamt åtgärdar detta. Även när det gäller flera andra tillkännagivanden är utskottet kritiskt till att regeringen, trots att dessa tillkännagivanden gjordes , ännu inte vidtagit de åtgärder som efterfrågat. gjorde således ett tillkännagivande om helgavskiljning med fotboja (rskr. 2014/15:102). Regeringen skulle se över hur ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja skulle kunna utformas och återkomma till med ett sådant förslag. Regeringen har ännu inte återkommit till i enlighet med tillkännagivandet. När det gäller tillkännagivandet om köp av sexuell handling av barn (rskr. 2014/15:138) överlämnade regeringen en lagrådsremiss, men ännu har inte något förslag presenterats för . Detsamma gäller för tillkännagivandet om inbrottsstöld i samma riksdagsskrivelse. Det är viktigt att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag som tillgodoser dessa tillkännagivanden. Utskottet är även kritiskt till hanteringen av tillkännagivandet om straffvärdesbedömning vid flerfaldig brottslighet (rskr. 2014/15:138).