yttr · H705UbU1y · 2019-10-22 00:00:00 — Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning har gett utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) samt de motioner som kan komma att väckas om inkomster och utgiftsramar som berör utskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till de förslag i propositionen och motionerna som gäller utgiftsramen samt de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområde 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens proposition i dessa delar och avstyrker motionerna. I yttrandet finns 4 avvikande meningar (M, SD, V, KD). Utgiftsram för utgiftsområde 15 Studiestöd I propositionens yrkande 6 i denna del föreslår regeringen att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd ska uppgå till 25 2020. Regeringen föreslår även i yrkande 9 i denna del att utgifterna som riktlinje för regeringens budgetarbete preliminärt beräknas till 26 134 respektive för utgiftsområde 15. I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 3 i denna del föreslås att utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd minskas med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del föreslås att utgiftsramen för utgiftsområdet ökas med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 7 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 7 i denna del föreslås att utgiftsramen för utgiftsområdet ökas med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 8 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del föreslås att utgiftsramen för utgiftsområdet minskas med 2 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I följande tabeller redovisas dels förslaget till utgiftsram för utgiftsområdet och de olika partiernas avvikelser i förhållande till regeringen, dels förslaget till preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet åren därefter och de olika partiernas avvikelser i förhållande till regeringen. Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 15 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 15 Utgiftsram för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I propositionens yrkande 6 i denna del föreslår regeringen att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ska uppgå till 83 2020. Regeringen föreslår även i yrkande 9 i denna del att utgifterna som riktlinje för regeringens budgetarbete preliminärt beräknas till 84 858 respektive för utgiftsområde 16. I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 3 i denna del föreslås att utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med 1 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del föreslås att utgiftsramen för utgiftsområdet ökas med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 7 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 7 i denna del föreslås att utgiftsramen för utgiftsområdet ökas med 3 i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 8 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del föreslås att utgiftsramen för utgiftsområdet minskas med i förhållande till regeringens förslag. I motionens yrkande 4 i denna del lämnas även förslag om de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete. I följande tabeller redovisas dels förslaget till utgiftsram för utgiftsområdet och de olika partiernas avvikelser i förhållande till regeringen, dels förslaget till preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet åren därefter och de olika partiernas avvikelser i förhållande till regeringen. Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 16 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 16 ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Huvudprioriteringarna för politiken är att höja kunskapsresultaten och öka jämlikheten i skolan. Den fria forskningen ska värnas som forskningspolitiken ska svara mot globala och nationella samhällsutmaningar. Ett modernt utbildningssystem möjliggör ett livslångt lärande som ger varje människa möjlighet att växa och fylla på med kunskap under hela livet. Utbildning och bildning ger kunskaper och perspektiv som möjliggör personlig utveckling och skapar förutsättningar för ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle. Alla barn, unga och vuxna ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av sociala och ekonomiska förhållanden, ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning. Utbildning bidrar till kompetensförsörjningen i . Därmed är ett välfungerande studiemedelssystem viktigt för att säkra framtidens jobb och långsiktigt stärka konkurrenskraft. Utbildning ger förutsättningar för enskildas arbetsmarknadsutsikter och för att arbetsmarknaden ska fungera väl. Jämställdhetspolitikens delmål om jämställd utbildning präglar regeringens utbildningspolitik och arbetet inom utgiftsområdet. Genom utbildningspolitiken bidrar regeringens politik även till genomförandet av FN:s Agenda 2030 och de globala hållbarhetsmålen och då särskilt mål 4 om God utbildning för alla. Bland annat följande reformer föreslås i budgetpropositionen : – Likvärdighetsbidraget förstärks för att utöka pågående insatser eller genomföra nya insatser som stärker likvärdighet och kunskapsutveckling inom och mellan skolor i grund- och gymnasieskolan, förskolan och förskoleklassen. – Satsningen på lärarassistenter som kan avlasta lärare fördubblas. – Satsningen Lärarlyftet II förlängs och utvidgas så att verksamma lärare får möjlighet att komplettera sin lärarlegitimation med ytterligare behörighet eller vidareutbilda sig till speciallärare, och fritidspedagoger får möjlighet att komplettera sin utbildning och bli behöriga att undervisa i praktiska och estetiska ämnen. – Fortbildningsinsatsen Specialpedagogik för lärande förlängs och utvidgas så att fler lärare kan få ökade kunskaper om specialpedagogiska förhållningssätt och utveckla undervisningen så att fler barn och elever når målen. – fortsätter att byggas ut med bl.a. förstärkt satsning på samhällsviktiga utbildningar som lärar-, hälso- och sjukvårds- samt ingenjörsutbildningar, förlängd satsning på svenska från dag ett för asylsökande och medel till för ett större utbud av enstaka kurser. – Fler vägar till läraryrket och lärarutbildningarna skapas, bl.a. med en satsning på att jobba som lärare och studera . – Satsningar görs på forskning och annan verksamhet som stöttar rymdindustrin. – Ökade resurser ges till studiestartsstödet. anser att regeringens förslag är väl avvägda och föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning samt de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdena för åren därefter enligt budgetpropositionen. Motionsförslagen bör avstyrkas i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (S), (S), (SD), Noria Manouchi (M), (MP) och (KD). Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning (M) (M), (M) och Noria Manouchi (M) anför: I ska egen ansträngning vara avgörande för hur det går i livet. Få saker spelar större roll för detta än skolan. ska ha en jämlik skola som fokuserar på kunskap, prioriterar ordning och reda samt sätter den enskilda elevens resultat och ansträngningar i centrum. Varje elev ska ges rätt förutsättningar att nå kunskapsmålen. Alla ska kunna känna sig trygga i klassrummet, på skolgården och i korridorerna. En av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap är att höja kunskapsresultaten i svensk skola. behöver en utbildningskedja som håller ihop: från förskola och skola till gymnasium och högre utbildning. Utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Vi vill öka antalet undervisningstimmar, införa fler karriärlärartjänster och tillföra mer resurser till utsatta skolor och svaga elever. Dessutom vill vi reformera lärarutbildningen med ökat fokus på kunskap och inlärning. Många nyanlända barn har haft sin allra första skoldag runt om i . framöver kommer det att krävas särskilda ansträngningar för att alla barn i , oavsett bakgrund, ska få en bra start i livet och en rivstart i vårt skolsystem. Den akuta lärarbristen är ett av de största hoten mot möjligheten att stärka elevernas kunskaper i skolan. För att lösa detta vill förbättra villkoren och locka fler till yrket. Kvaliteten på lärarutbildningen måste förbättras. Staten behöver ta ännu större ansvar för att säkra kompetensförsörjningen till våra skolor. Skickliga lärare ska ha bra betalt. lärare ska därför känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även goda möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. vill fortsätta att bygga ut antalet karriärtjänster i utanförskapsområden. Allt fler skolor anställer nu lärarassistenter för att avlasta lärarna med administrativt arbete så att de kan fokusera på kärnverksamheten – undervisningen. I utanförskapsområden är behovet av administrativ avlastning ofta särskilt stort. höjer därför anslagen till landets kommuner rejält så att mer pengar kan gå till skolan och styras dit behoven är som störst. De riktade statsbidragen ska minskas till förmån för generella statsbidrag. Förskolans uppgift att förbereda inför skolstarten är särskilt viktig för barn som kommer från studieovana hem eller utsatta miljöer. vill därför, när ekonomin tillåter, utöka rätten till förskola för barn med föräldrar som får långvarigt försörjningsstöd eller som är arbetslösa. Vi vill, vid sidan av dagens treåriga nationella gymnasieprogram, att det ska inrättas en tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå, där fokus ligger på yrkesämnen och för nyanlända svenska. Det ska alltid gå att välja till kurser för att uppnå gymnasiebehörighet och om man blir behörig växla över till ett gymnasieprogram. Skolor som år inte klarar sitt uppdrag kan inte få fortsätta. De ska läggas ned. Det gäller både fristående och kommunala skolor. Elever och föräldrar ska ha möjlighet att själva välja – och välja bort – skola för att hitta det alternativ som passar dem. För att snabbt öka tryggheten föreslår att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. Fler måste klara svenska för invandrare (sfi) för att ta sig vidare till jobb eller utbildning. föreslår att alla nyanlända barn i förskoleåldern och barn till nyanlända föräldrar ska omfattas av en obligatorisk språkförskola . För elever i lågstadiet som inte behärskar svenska språket ska tidig sommarskola och läxhjälp sättas in. Alla grund- och gymnasieskolor ska ges i uppdrag att genomföra en kortare samhällsorientering – anpassad till elevens ålder. Kopplingen mellan utbildning och arbete behöver stärkas. Vi vill inrätta en yrkesskola som alla gymnasieprogram ska kunna erbjuda högskolebehörighet. Vi vill dessutom öka antalet yrkescollege och lärlingsutbildningar samt utveckla studie- och yrkesvägledningen. Vi anser att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2019/20:3060 i denna del, medan regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas. Övriga motioner bör avstyrkas i berörda delar. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning (SD) (SD) och (SD) anför: Ett fungerande utbildningssystem är en direkt förutsättning för demokrati, kultur och hela det svenska kunskapssamhället. När etnisk och religiös segregation raserar samhällets strävan mot ett någorlunda jämlikt samhälle, framstår lika förutsättningar för unga människor alltmer som en utopi. Hur den tilltagande segregationen kan hanteras och i slutändan rullas tillbaka beror i hög grad på hur väl utbildningskedjan fungerar, från förskola till högre utbildning. Vidare står arbetsmarknaden och hela samhället inför stora omvälvningar, vilket ytterligare understryker behovet av verklighetsanpassad utbildning. Många skolfrågor hanteras på nivå, men förespråkar ett statligt huvudmannaskap för skolan och en, i vissa avseenden, starkare statlig styrning. Inte minst måste i större omfattning än se till att skolor lever upp till skollagen och läroplanen, vilket i sin tur kräver ett ökat anslag. förespråkar slopat karensavdrag för skol- och förskolepersonal. Personalen utsätts för smittorisk, och genom slopat karensavdrag får förskolepersonal bättre möjlighet att stanna hemma i stället för att sprida smitta på sin arbetsplats. Barn behöver ges goda förutsättningar och få uppmärksamhet och omsorg i förskolan. För en förbättrad miljö och förbättrade arbetsvillkor behövs en rejäl satsning på förskolan. Vår föreslagna anslagsökning på tillåter en gräns på max fem barn per förskolepersonal. Regeringens system med förstelärartjänster ska ersättas med en genomgripande reform med en karriärtrappa i flera steg. Lärarnas vidareutveckling sker stegvis i karriärtrappan med krav på prestation, vidareutbildning, ansvarstagande och mentorskap för yngre kollegor. Det långsiktiga målet är att de lärare som satsar på sitt yrke ska ha avsevärt bättre möjligheter till löneutveckling än vad som är fallet . Problemen med otrygghet, dålig studiero samt hot och våld i skolan har ökat och måste åtgärdas. Elever som inte klarar av en normal undervisningssituation och inte är mottagliga för vuxenvärldens markeringar är ett arbetsmiljöproblem och förstör studieron för andra elever. De behöver extra stöd av särskilt kompetent personal och ska därför placeras i jourklass eller jourskola. Förberedelseskola är en skolform avsedd för elever som ännu inte tillägnat sig svenska. Nyanlända elever ska placeras i förberedelseskola tills de är redo att slussas in i den ordinarie verksamheten. Eftersom missförhållandena vuxit i omfattning i många skolor behövs en rejäl satsning på Skolinspektionen. Fler kontroller, oanmälda besök samt utökade rutiner för kravställning och uppföljning behövs. Gymnasieskolan har stora problem med att många elever inte fullföljer sin utbildning. De tvååriga praktiska gymnasieprogrammen med minskat teoretiskt innehåll ska därför återinföras. Ungdomar som inte fått jobb efter avslutad teoretisk utbildning kan erbjudas en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en s.k. teknikbrygga. Under två terminer stärker eleven sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man genomför en termin med betald praktik hos det lokala näringslivet. Staten skjuter till medel för en termins praktikperiod. Det finns, , en trend att anslagen per student på universitet och högskolor urholkas, till stor del på grund av ett s.k. produktivitetsavdrag. budgeterar för ett avskaffande av produktivitetsavdraget och skjuter därutöver till medel för att öka lärartätheten och öka antalet undervisningstimmar. vill möjliggöra för fortsatt utveckling av ett tekniskt forskningsinstitut och föreslår resurser för detta. Vi anser att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2019/20:2682 i denna del, medan regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas. Övriga motioner bör avstyrkas i berörda delar. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning (V) (V) anför: För är allas rätt till kunskap det viktigaste målet med utbildningspolitiken. Alla elever ska ha samma rätt till kunskap, lärande och utveckling oavsett bakgrund och förutsättningar. Alla elever ska kunna lita på att de går i en bra skola. För att det ska vara möjligt krävs en nationellt likvärdig och jämlik skola. En förutsättning för ett riktigt bra skolsystem är att det fokuserar på det viktigaste. Kvaliteten och behoven ska alltid komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. I skola och förskola ska det finnas personal så att varje barn får det stöd hen behöver, något som inte får prioriteras ned för att skapa vinstutdelning till ägarna. För att nå dit behöver skolan avkommersialiseras. Skolans mål ska vara att ge eleverna den bästa kunskapen – inte att generera vinst till privata bolag. Det finns fortfarande ett behov av vinstbegränsningar inom välfärden i allmänhet och skolsektorn i synnerhet. Tyvärr har nuvarande regering med sitt samarbete åt höger valt att gå en annan väg där vinstjakten tillåts fortsätta nästan helt obegränsat. För en likvärdig utbildning behövs ett slut på vinstintresset inom skolväsendet. föreslår därför att den modell för vinstbegränsning som föreslogs i betänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) införs. stödde kommunaliseringen av skolan . Vi lyfte dock i samband med reformen en rad farhågor. Vi var bekymrade över att statens kostnader för skolan skulle vältras över på kommunerna och att likvärdigheten mellan skolorna och kommunerna skulle minska. Att kommunerna skulle betrakta skolan som en verksamhet som alla andra som man gör besparingar på när den kommunala ekonomin kärvar. kan vi se hur underhållet av lokalerna blivit alltmer eftersatt och hur lärare fått allt fler arbetsuppgifter, vilket bidragit till en försämrad arbetsmiljö. För att kunna skapa en likvärdig och bra skola i hela landet behöver staten därför återta huvudmannaskapet för skolan. Framöver står kommunsektorn inför mycket stora utmaningar. Det handlar främst om den förändrade demografiska utvecklingen. Andelen äldre ökar som det kommer att ske en stor ökning av antalet elever i . föreslår därför att de generella statsbidragen till kommunsektorn ökar med . Inom förskolan är barngrupperna fortfarande för stora. Flera kommuner bygger just nu förskolor för barngrupper på 18 barn eller fler. Detta trots att det finns en rekommendation på att barngrupperna inte ska vara större än 15 barn. För att motverka denna utveckling tillförs i en särskild personalsatsning riktad mot förskolan. vill också fortsätta satsningen på avgiftsfri simundervisning för sexåringar, införa ett stöd till sommarlovsaktiviteter för barn som lever med ekonomisk utsatthet och tillföra kommunerna medel för bl.a. ett skolmatslyft. För att garantera en fungerande välfärd i hela landet vill möta personalbristen genom utbildningar som kombinerar betalt arbete i välfärden med utbildning. kan man i studera till lärare på deltid som man är anställd inom skolan på deltid. Detta kallas arbetsintegrerat lärande och är en modell som fått spridning i hela landet. vill införa en modell liknande Dalamodellen i nationell skala för att möta personalbristen inom fler välfärdsyrken, såsom förskollärare. Jag anser att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2019/20:2915 i denna del, medan regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas. Övriga motioner bör avstyrkas i berörda delar. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning (KD) (KD) anför: Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolans värdegrund är grunden på vilken hela undervisningen vilar och den ska vara integrerad i hela skolans verksamhet. Varje barn ska få möjlighet att utvecklas så långt som möjligt utifrån sin egen potential. Det är angeläget att de förändringar som föreslås för skolan är långsiktiga och skapar stabilitet, kontinuitet och arbetsro för skolan. föreslår bl.a. satsningar på stärkt stöd till elever med särskilda behov, fler anställda i skolan och stärkt elevhälsa. Fristående skolor är en självklar och viktig del av det svenska skolväsendet. tar tydligt ställning för kvalitet och excellens i högskola och forskning. Universiteten ska ha ett brett utbildningsutbud och bedriva statsfinansierad forskning, särskilt där man är nationellt eller till och med internationellt ledande. Högskolorna ska ha ett bra utbud av grundutbildning och forskning. Alla elever som har behov av specialpedagogik ska få tillgång till det i skolan. Elever som har de största behoven ska få hjälp och stöd av de lärare som har den största kompetensen. föreslår därför en satsning på specialpedagogiskt stöd där lärare erbjuds att komplettera sin grundutbildning med en speciallärarutbildning med i huvudsak bibehållen lön (av lönen). Speciallärarlyftet syftar till att öka tillgången på speciallärarkompetens. Det är också ett sätt att öka antalet karriärvägar för lärare och därmed öka statusen i yrket samt ett sätt att förbättra arbetsmiljön i klassrummet. anslår till Speciallärarlyftet. Elever som mår bra lär sig bättre. En väl utvecklad elevhälsovård främjar också det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa hos barn och unga. vill därför ge regionerna ett samlat uppdrag för hela barn- och ungdomshälsovården. Det innebär att elevhälsan inte längre ska ha skolan som huvudman. Den samlade barn- och ungdomshälsan ska ha ett nära samarbete med skolledningar, lärare, specialpedagoger och kommunernas socialtjänst. Att barn mår bra och känner sig trygga i skolan är avgörande för hur de kan lyckas i sitt lärande och sin utveckling. Därför krävs att skolor använder sig av metoder för att hantera mobbning som är baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. menar att det ska vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart ha evidensbaserade antimobbningsprogram. gör en stor satsning på fler anställda i skolan där skolledarna själva avgör om de vill anställa fler lärarassistenter, lärare, fritidspedagoger, elevhälsopersonal, studie- och yrkesvägledare eller speciallärare. vill ge elever mer lärarledd undervisningstid och anslår därför medel för detta ändamål. Det behövs en satsning på att alla skolor mer aktivt ska involvera föräldrarna i barnens lärande. Denna satsning handlar bl.a. om särskilda utbildningsträffar för föräldrar där skolhuvudmännen ska erbjuda konkreta verktyg för föräldrarna att stötta sina barn. För att ytterligare stödja språkutvecklingen och möjligheterna att nå kunskapsmålen hos nyanlända och andra elever med svenska som andraspråk föreslås en kompetenssatsning för lärare för att få fler med kompetens inom svenska som andraspråk. Verksamheten sfi med yrkesutbildning borde förstärkas kraftigt och det måste bli lättare för nyanlända att få en plats på sfi med yrkesutbildning. Det finns ett stort behov av att öka möjligheterna till rörelse och träning i samband med skoldagen. Därför avsätts för att utveckla skolans fritidsverksamhet i denna riktning tillsammans med idrottsrörelsen. föreslår att det ska införas en ny lag om att barn som är och yngre inte ska behöva tillhöra grupper som är större än 12 barn. Staten behöver ta huvudansvaret för att säkra finansieringen, men även kommuner och föräldrar behöver bidra. Jag anser att finansutskottet bör tillstyrka partimotion 2019/20:3341 i denna del, medan regeringens förslag i motsvarande delar i budgetpropositionen bör avstyrkas.