yttr · H605TU2y · 2019-05-03 00:00:00 — Vidare beslutade regeringen om ändring av förordningen (1998:786) om internationella vägtransporter för att införa motsvarande regler för internationell trafik och för cabotagetrafik. De skärpta reglerna om beställaransvar trädde i kraft . Riksdagsskrivelse 2014/15:123 innehåller ett tillkännagivande om cykling. I tillkännagivandet uppmanas regeringen att återkomma till med en redogörelse för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och att inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att använda körbana även i de fall där cykelbana finns. Regeringen framför att har gjort en översyn av regler med betydelse för cykling. som den nationella strategin för ökad och säker cykling presenterades , offentliggjordes även promemorian Cykelregler. I promemorian ges ett antal förslag till förordningsändringar. Vidare redovisar regeringen att den beslutade om förändringar i trafikförordningen (1998:1276) så att det införs en möjlighet för cyklande från (och förare av moped klass II) att färdas på körbanan även om det finns en cykelbana om den högsta tillåtna hastigheten på körbanan är högst . Därutöver beslutade regeringen om ytterligare fem regeländringar som syftar till att främja en ökad och säker cykling. En strategi för luftfarten I riksdagsskrivelse 2014/15:144 finns ett tillkännagivande om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . Regeringen påminner om att den i skrivelse 2016/17:75 redogjorde för att regeringen antog En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem, och därmed gjorde bedömningen att tillkännagivandet var slutbehandlat. framförde dock i sitt yttrande till med anledning av skrivelse 75 att regeringens bedömning var otillfredsställande (yttr. 2016/17:TU4y). riktade sedermera i riksdagsskrivelse 2016/17:185 ett nytt tillkännagivande till regeringen om att regeringen borde utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. Regeringen lämnade därefter i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) en närmare redogörelse för flygstrategin och konstaterade att tillkännagivandet i och med detta var avslutat. I budgetberedningen motsatte sig trafikutskottet regeringens bedömning, varpå beslutade om ett nytt likalydande tillkännagivande (rskr. 2017/18:104). Regeringen redogör för att infrastrukturministern höll ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Vid mötet presenterades bl.a. arbete och aktuellt förhandlingsarbete i EU om en ny förordning om skydd av konkurrens inom luftfarten. Regeringen tillsatte även en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget med slutrapporteringsdatum . Vidare pågår inom ett arbete med den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin. Översynen utgår från de transportpolitiska målen och omfattar de stöd som staten bidrar med till icke-statliga flygplatser. Regeringen pekar också på att den uppdrog åt att genomföra en fördjupad studie om utformning av det svenska luftrummet. Uppdraget, som ska redovisas , ska resultera i en luftrumsstrategi, Luftrum 2040, som kan utgöra underlag för att se över luftrummet. Vidare uppdrog regeringen åt att främja hållbara biobränslen för flyg. I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. Regeringen uppdrog även åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg, s.k. drönare, som ska redovisas till . I riksdagsskrivelse 2014/15:194 om sjöfartsfrågor finns ett tillkännagivande om att förarbevis och åldersgräns för framförande av vattenskoter bör införas. Regeringen redovisar att den remitterade ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskoter, och att frågan därefter har analyserats inom . remitterades även en promemoria med förslag om en åldersgräns för att få framföra vattenskoter. Lastbilars och bussars längd och vikt Riksdagsskrivelse 2014/15:206 innehåller ett tillkännagivande som behandlar lastbilars längd och vikt. I tillkännagivandet framförs att det finns behov av att regeringen skyndsamt utarbetar erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet. Det finns enligt tillkännagivandet också behov av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på . Regeringen hänvisar till propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är tillåtet . Vidare nämner regeringen att den beslutade om nödvändiga ändringar i trafikförordningen och vägmärkesförordningen, vilka trädde i kraft . Regeringen anger även att den fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordonståg . Ändringarna trädde i kraft och kommer enligt regeringen att ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver anger regeringen att den har uppdragit åt att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet med slutrapporteringsdatum . Riksdagsskrivelse 2015/16:226 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av . Regeringen framhåller att dess beslut om uppdrag till en statlig samordnare för ändrades . Samordnarens uppdrag begränsades i och med ändringen till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i , varpå övriga delar av uppdraget upphörde. redovisade den statliga samordnaren rapporten flyg och bostäder. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen påpekar också att den beslutade om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. beslutade regeringen även om att inrätta ett Arlandaråd för att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet, anslutande transporter och infrastruktur på marken samt tillgången till andra flygplatser i . fungerar som ett rådgivande organ för erfarenhetsutbyte mellan företrädare för regeringen, myndigheter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, näringslivet, intresseorganisationer och forskning m.fl. Enligt regeringen kommer arbete att avslutas i sin nuvarande form . I riksdagsskrivelse 2016/17:101 finns ett tillkännagivande där regeringen uppmanas att värna de regionala flygplatserna i sin aviserade flygstrategi. Regeringen framhåller att den beslutade om en nationell flygstrategi där man bl.a. understryker betydelsen av de regionala icke-statliga flygplatserna i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) angav regeringen att tillkännagivandet i och med detta var slutbehandlat. Regeringen redovisar vidare att trafikutskottet motsatte sig regeringens bedömning, varpå i riksdagsskrivelse 2017/18:104 återigen riktade ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna. Regeringen uppmärksammar vidare att Europeiska kommissionen inom ramen för det allmänna gruppundantaget (GBER – general block exemption regulation) antog reviderade regler för stöd till flygplatser. De nya reglerna är i linje med det förslag som har lämnat till kommissionen och innebär bl.a. att driftstöd kan ges till flygplatser med färre än 200 000 resenärer . Enligt regeringen ska de nya reglerna genomföras i för att på så sätt skapa ökad förutsägbarhet och stabilitet när det gäller möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små regionala flygplatser. Regeringen hänvisar även till det pågående arbetet inom med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna, i enlighet med den nationella flygstrategin, som ska tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. En strategi för luftfarten och drönare I riksdagsskrivelse 2016/17:185 finns två tillkännagivanden som rör luftfartsfrågor. Se ovanstående redovisning av tillkännagivandet om en strategi för luftfarten (rskr. 2014/15:144) för en närmare redogörelse av regeringens arbete med tillkännagivandet. I det andra tillkännagivandet uppmanar regeringen att ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna till ny teknik och värnar flygsäkerheten. Regeringen redovisar att Transportstyrelsen beslutade om nya föreskrifter om obemannade luftfartyg, vilka trädde i kraft . Ändringarna har enligt regeringen bl.a. motiverats av ett ökat behov av att främja teknikutveckling. Andra bakomliggande orsaker är ett behov av att hantera ökade risker med allt fler obemannade luftfartyg och en tydligare synkronisering med regeringens målsättning och strategier så att kan upprätthålla sin position som en stark och innovativ flygindustrination. Regeringen hänvisar även till att nya EU-gemensamma regler för drönare har inrättats i och med att EU-förordningen om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet trädde i kraft . Inom ramen för förordningen håller en genomförandeakt och en delegerad akt om drönare på att tas fram. Regeringen anger även att infrastrukturministern inom ramen för beredningen av tillkännagivandet höll ett rundabordssamtal med berörda aktörer . Vidare har regeringen uppdragit åt Transportstyrelsen att ta fram ett underlag om drönare, som bl.a. ska omfatta en fakta- och nulägesbeskrivning av användningen av drönare i samt en analys av utvecklingsområden för att möjliggöra en fortsatt utveckling och användning av drönare. Dessutom ska underlaget innehålla en analys av utmaningar i förhållande till användningen av drönare samt eventuella behov av ändringar i det nationella regelverket. Uppdraget ska redovisas . I riksdagsskrivelse 2016/17:219 finns ett tillkännagivande om villkoren inom åkerinäringen, där framför att det behövs en utredning för att skyndsamt stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Regeringen framhåller att den beslutade om två propositioner med relevans för tillkännagivandet. I propositionen Beställaransvar för ordning och reda på vägarna (prop. 2017/18:209) föreslog regeringen ändringar i de straffrättsliga reglerna om beställaransvar i yrkestrafiklagen (2012:210) och taxitrafiklagen (2012:211). Förslagen innebär att beställaransvaret skärps. I propositionen Förlängd klampning (prop. 2017/18:198) föreslog regeringen att tidsgränsen för åtgärder bör förlängas från 24 . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). Regeringen hänvisar även till det pågående arbetet inom EU med det s.k. mobilitetspaketet, som bl.a. innebär ändringar av bestämmelserna om kör- och vilotider, färdskrivare och cabotage. Inom ramen för paketet behandlas också ett förslag om specialutformade regler för utstationering av yrkesförare inom vägtransportområdet, en s.k. lex specialis. Riksdagsskrivelse 2016/17:220 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder, som t.ex. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. Regeringen framhåller att det efter regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) nu görs en satsning på forskning om och utveckling av biobränsle för flyg. Mer specifikt utökas anslaget till näringslivsutveckling med ytterligare , och för att stödja utvecklingen av biobränsle till flyg. Regeringen anger också att en särskild utredare utsågs med uppdrag att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen med hög klimatprestanda kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan. Enligt direktivet ska utredaren vid behov föreslå hur de styrmedel bör utformas som är lämpligast för att minska flygets utsläpp genom hållbara biobränslen. Utredaren ska också bedöma dels vilken inblandning av biobränsle som är rimlig att uppnå när de styrmedel som utredningen föreslår ska träda i kraft med hänsyn till tillgång och pris på sådana bränslen samt efterfrågan i andra sektorer, dels förutsättningarna för att öka inblandningen av hållbara biobränslen utifrån samma faktorer. Uppdraget ska redovisas . Vad gäller väg- och fordonsfrågor finns ett tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2016/17:238, där uppmanar regeringen att skyndsamt se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet. Regeringen redovisar att den fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordonståg . Ändringarna trädde i kraft och kommer enligt regeringen att ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver anger regeringen att den har uppdragit åt att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet. Uppdraget ska redovisas . En strategi för luftfarten och regionala flygplatser Riksdagsskrivelse 2017/18:104 innehåller två tillkännagivanden om luftfartsfrågor. Se ovanstående redovisning av tillkännagivandena om en strategi för luftfarten och regionala flygplatser (rskr. 2014/15:144 och rskr. 2016/17:101) för en närmare redogörelse av regeringens arbete med tillkännagivandena. Ett gemensamt europeiskt luftrum I riksdagsskrivelse 2017/18:198 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör prioritera arbetet med EU-initiativet till ett gemensamt europeiskt luftrum, Single European Sky (SES), för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet. Regeringen redovisar att det i regeringens flygstrategi anges att ska fortsätta att vara ledande i att utveckla effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Enligt regeringen är ett fullt genomförande av SES en viktig åtgärd för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och även möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. I jämförelse med andra EU-medlemsstater konstaterar regeringen att i hög grad uppnår målen som är överenskomna på EU-nivå. Exempelvis har tillsammans med inrättat ett geografiskt funktionellt luftrumsblock och erbjuder unikt integrerade och operationella undervägstjänster åt luftrumsanvändarna genom den gemensamma organisationen (). Inom det svensk-danska gemensamma luftrummet och tillsammans med , , och erbjuds vidare fri ruttplanering för att möjliggöra kortast möjliga flygväg mellan två orter (FRA – free route airspace). Regeringen redovisar också att en s.k. prestationsplan för det svenska luftrummet för perioden –2024 (även kallad RP3 – referensperiod 3) håller på att tas fram av Transportstyrelsen. Prestationsplanen blir vägledande för tjänster inom och avgifter för den flygtrafikledning som kommer att tillhandhållas . Vad gäller fossiloberoende transporter finns i riksdagsskrivelse 2017/18:263 ett tillkännagivande om att regeringens arbete för att minska klimatpåverkan från transportsektorn bör grunda sig på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder. Regeringen påminner om att den tog fram en klimatstrategi som innehåller en handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering. Åtgärderna i handlingsplanen syftar till att åstadkomma en omställning till effektiva fordon och fossilfria drivmedel, en överflyttning till järnväg och sjöfart samt ökad andel cykel-, gång- och kollektivtrafik. I handlingsplanen betonas bl.a. behovet av styrmedel med en utgångpunkt i trafikens samhällsekonomiska kostnader och som ökar attraktiviteten hos de transportsätt som ger mindre klimatpåverkan. Regeringen anger även att transportpolitikens övergripande mål, dvs. att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet, har varit en utgångspunkt för regeringens beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029, beslut om byggstarter –2020, beslut om förberedelse för byggstarter –2023 samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden –2029. Vidare framhåller regeringen att inför beslut om investeringar och upphandlingar ska göra analyser av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet samt tar hänsyn till miljön och uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen. Enligt regeringens beslut ska i samband med årsredovisningen redovisa effekterna, däribland den samhällsekonomiska nyttan, av de åtgärder som genomförs för att upprätthålla kvaliteten och tillgängligheten på väg- och järnvägsnäten och av de trimnings- och miljöåtgärder som genomförs i befintlig infrastruktur. I riksdagsskrivelse 2017/18:324 finns ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon. Regeringen anger att den beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera vilka regelförändringar som behövs för en introduktion av förarstödjande teknik och helt eller delvis självkörande fordon på väg. överlämnade utredaren slutbetänkandet Vägen till självkörande fordon – introduktion (SOU 2018:16). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen redovisar inte bara beredningsläget för tillkännagivanden utan för alla skrivelser där meddelat regeringen sina beslut. Lagstiftningsärendena, dvs. regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar till följd av beslut, utgör ett viktigt inslag i regeringens redogörelse. Av de totalt 13 slutbehandlade skrivelserna är 9 skrivelser lagstiftningsärenden. Riksdagsskrivelse 2018/19:109 om utgifts-område 22 Kommunikationer innehåller ett exempel på ytterligare en ärendetyp. I skrivelsen har godkänt regeringens förslag om anslagen , varpå regeringen har fattat beslut om regleringsbrev. Efter att ha tagit del av regeringens skrivelse 2018/19:75 kan utskottet inledningsvis konstatera att regeringens redogörelse i allt väsentligt synes ge en formellt korrekt och rättvisande bild av hur skrivelser från trafikutskottet har behandlats. I skrivelsen redovisar regeringen bl.a. beredningsläget för utskottets 32 tillkännagivanden, varav 6 redovisas som slutbehandlade och 26 redovisas som under fortsatt beredning. Av de slutbehandlade tillkännagivandena har 5 redovisats av regeringen i andra sammanhang inför skrivelse 75. Tillkännagivandena om beslut om omhändertagande och klampning (rskr. 2014/15:25 och rskr. 2014/15:206) redovisades som slutbehandlade i proposition 2017/18:198 Förlängd klampning, medan tillkännagivandena om sårbarheten i transportsystemet, införandet av ERTMS och vissa frågor om upphandling av infrastruktur (rskr. 2016/17:101) redovisades som slutbehandlade i skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029. Utskottet hade inget att invända mot regeringens bedömning i de betänkanden som behandlade propositionen och skrivelsen (bet. 2017/18:TU14 Yrkestrafik och beställaransvar och bet. 2018/19:TU5 Infrastrukturfrågor) och är alltjämt av samma uppfattning. I sammanhanget kan utskottet med tillfredsställelse konstatera att regeringen synes ha beaktat utskottets och klargörande från föregående år om att tillkännagivanden inte bör redovisas i propositioner och skrivelser som behandlar en sakfråga som inte är direkt knuten till tillkännagivandet. Utskottet noterar att 15 av de tillkännagivanden som fortfarande bereds hör till de äldre riksmötena, dvs. fram till /16, varav det äldsta tillkännagivandet är från /05. tillkommer ytterligare 5 tillkännagivanden till kategorin äldre riksmöten. Utskottet är medvetet om att handläggningstiden för ett tillkännagivande rimligtvis beror på tillkännagivandets innehåll, men vill påminna om att det är av stor vikt att regeringen behandlar tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs och gör ansträngningar framöver för att undvika onödig tidsåtgång i sin behandling. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att ett tiotal av de tillkännagivanden som fortfarande bereds härrör från luftfartsområdet. Detta bör ses som en tydlig signal till regeringen om behovet av samlade åtgärder på området. Utskottet förutsätter att tillkännagivandena får en skyndsam och samvetsgrann behandling i regeringens pågående beredningsarbete inom området. När det gäller regeringens redovisning noterar utskottet liksom i föregående års yttrande att regeringen i regel lämnar utförliga redogörelser för vidtagna och pågående åtgärder inom ramen för sin behandling av utskottets tillkännagivanden, vilket är positivt. Utskottet uppmärksammar dock att regeringen endast redogör för planerade åtgärder i något enstaka ärende, en försämring jämfört med föregående års skrivelse. Vidare anger regeringen ytterst sällan när ett tillkännagivande kan tänkas vara slutbehandlat. I skrivelsen hänvisar regeringen till den parlamentariska situationen med en övergångsregering och anger att färre åtgärder därför har kunnat redovisas till . Utskottet har förståelse för detta men uppmanar likväl regeringen att i möjligaste mån redovisa för planerade åtgärder och när, inklusive efter vilka åtgärder, ett tillkännagivande kan antas vara slutbehandlat. Att ska ges möjlighet att lämna synpunkter på planerade åtgärder är enligt utskottet angeläget för att säkerställa att åtgärderna är i linje med tillkännagivandets intentioner. Inte minst gäller detta för tillkännagivandena i kategorin äldre riksmöten som redan har beretts och där det därför är viktigt att i möjligaste mån undvika att hanteringen förlängs ytterligare i onödan. I likhet vill utskottet också framhålla att vissa av utskottets tillkännagivanden är mer omfattande och innehåller olika delmoment, t.ex. tillkännagivandet om it och miljön (rskr. 2013/14:168) och tillkännagivandet om åtgärder inom sjöfarten (rskr. 2013/14:374). Regeringen synes i regel vara medveten om detta och redogör för de vidtagna åtgärderna för samtliga eventuella delmoment, vilket utskottet välkomnar. Slutligen noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 22) redovisade behandlingen av tillkännagivandena om en strategi för luftfarten (rskr. 2016/17:185 och rskr. 2017/18:104) och lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206 och rskr. 2016/17:238). Av redovisningen i budgetpropositionen framgick dock inte om regeringens bedömning var att tillkännagivandena ansågs slutbehandlade eller inte. I betänkande 2018/19:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer angav utskottet därför att det hade för avsikt att återkomma till frågan om tillkännagivandenas hantering senare under i samband med skrivelse 75. Utskottet kan nu konstatera att regeringen anger i skrivelsen att de nämnda tillkännagivandena bereds vidare. Enligt utskottet är det av stor vikt att det tydligt framgår av regeringens redogörelse om regeringen anser att ett tillkännagivande är slutbehandlat eller ej. Utskottet angav i föregående års yttrande att den nya praxis som vuxit fram, och som innebär att regeringen har möjlighet att återkomma till och redovisa sin behandling av tillkännagivanden i budgetpropositionen eller i en annan proposition eller skrivelse före skrivelse 75, är positiv såtillvida att den innebär att ges möjlighet att i ett tidigare skede lämna synpunkter om regeringens hantering av tillkännagivanden. De positiva effekterna av en redovisning i ett tidigare skede riskerar dock enligt utskottet att förtas om regeringen inte är tydlig nog i sin redovisning och utskottet som ett resultat behöver invänta skrivelse 75 för ett tydliggörande.