yttr · H605SkU5y · 2019-05-22 00:00:00 — har beslutat att ge samtliga utskott tillfälle att yttra sig över Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) och eventuella motioner, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I yttrandet behandlar skatteutskottet regeringens förslag om avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet (punkt 1), ändrad bränslebeskattning av viss värmeproduktion (punkt 1), höjd kemikalieskatt (punkt 6) och i berörda delar regeringens förslag om ändrad beräkning av inkomsterna (punkt 35). Utskottet behandlar även regeringens förslag till ändrat anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Vidare behandlas följdmotionerna 2018/19:3085 av m.fl. (SD), 2018/19:3094 av m.fl. (V) samt 2018/19:3907 av m.fl. (M, KD). Utskottet tillstyrker regeringens förslag om avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet, ändrad bränslebeskattning av viss värme-produktion samt höjd kemikalieskatt. Utskottet delar regeringens bedömning att flygskatten och mervärdesskattesatsen på naturguidning ska behållas. Utskottet har inte någon invändning mot att regeringens förslag om ändrad beräkning av inkomsterna godkänns i nu aktuella delar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrade anslag till . I yttrandet finns tre avvikande meningar (M, SD, KD, V). Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om avskaffad skatte-nedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet, ändrad bränsle-beskattning av viss värmeproduktion samt höjd kemikalieskatt. godtar regeringens bedömning att flygskatten och mervärdesskattesatsen på naturguidning behålls. godkänner regeringens förslag om ändrad beräkning av inkomster på statens budget . Jämför avvikande mening 1 (M, KD), 2 (SD) och 3 (V). Budgetpropositionen lämnades av en övergångsregering, eftersom någon ny regering inte hade tillträtt när budgetpropositionen senast skulle överlämnas till enligt riksdagsordningen. I väntan på att en ny regering skulle tillträda och lämna de förslag till ändringar av budgeten som följer av dess politiska inriktning var utgångspunkten att budgetpropositionen skulle utgå från den beslutade budgeten justerad utifrån ett antal generella principer. Endast sådana förändringar föreslogs som omfattades av någon av de generella principerna och som var förenliga med de övergripande riktlinjerna om att en övergångsregerings budgetproposition inte ska innehålla politiskt kontroversiella förslag eller förslag som har en partipolitisk inriktning. tillträdde en ny regering bestående av Socialdemokraterna och . Delar av regeringens politik bygger också på det s.k. januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . baseras den budget har beslutat om på en gemensam reservation från och . Budgeten ger därmed uttryck för en delvis annan politisk inriktning än regeringens och januariavtalets. Detta motiverar att förslagen till ändringar i denna proposition är mer omfattande än normalt. I det förslag till ändringar av statens budget som lämnas ingår flera åtgärder som syftar till att genomföra den sakpolitiska överenskommelsen. För dessa åtgärder lämnar regeringen också förslag om inkomstökningar eller minskningar av anslag som utgör en generell finansiering av förslagen. De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen medförde att vissa verksamheter föreslogs få mer medel än vad som motsvarade verksamheternas behov. De effekter av detta som återstår efter behandling av budgeten omhändertas i det förslag som lämnas. Dessa utgiftsminskningar bidrar till finansieringen av förslagen i denna proposition. Slutligen innehåller förslaget också ändringar som syftar till att komplettera den budget som beslutat med anledning av förändringar som inte var möjliga att förutse när budgetpropositionen beslutades. Också i förhållande till dessa åtgärder redovisar regeringen på vilket sätt och i vilken omfattning de olika förslagen har finansierats. Regeringen föreslår att nedsättningen av energiskatt och koldioxidskatt för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet avskaffas. Ändringen träder i kraft . Klimatarbetet är en av regeringens prioriterade frågor. från innebär att det finns ett globalt klimatavtal där alla länder åtar sig att bidra med allt ambitiösare åtaganden utifrån förmåga. Genom avtalet ska samtliga länder sträva efter att begränsa den globala temperaturökningen till . För att minska utsläppen av koldioxid från gruvsektorn och bidra till en globalt hållbar utveckling samt för att bidra till en omställning till nettonollutsläpp till 2045 föreslår regeringen att nedsättningarna av energi-skatt och koldioxidskatt respektive vid förbrukning av gruvdiesel avskaffas. I likhet med bl.a. och anser regeringen att förslaget ger incitament för gruvnäringen att använda järnväg, linbanor och transportband samt förbättrar konkurrenssituationen för eldrivna gruvtruckar. Regeringen gör därmed en annan bedömning än de remissinstanser som menar att alternativ saknas och att förändringarna bör införas stegvis. Energiskatt ska tas ut av den generella nivån för bränslen som förbrukas för framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än den som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. När sådan förbrukning sker inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) ska koldioxidskatt tas ut av den generella nivån. För förbrukning utanför EU ETS ska koldioxidskatt även fortsättningsvis tas ut av den generella nivån. Ändringarna träder i kraft . Regeringen föreslår att koldioxidskatt tas ut av den generella koldioxidskattenivån för kraftvärmeanläggningar inom EU ETS. Detta är samma nivå som gäller för annan fjärrvärmeproduktion inom EU ETS och innebär för kraftvärmeproduktion en höjning från nu gällande . För värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar utanför EU ETS föreslår regeringen inte några förändringar av koldioxidskatten, dvs. full skatt tas ut även i fortsättningen. Även om användningen av fossila bränslen, vilket flera remissinstanser påtalat, redan är under avveckling gör regeringen bedömningen att förslaget kan påskynda övergången till andra bränslen. Regeringen avser att följa effekterna på kapacitetsförsörjningen i elsystemet. Skatten på kemikalier i viss elektronik höjs till per kilogram för vitvaror och per kilogram för övrig elektronik. Ändringarna träder i kraft . Det maximala skattebeloppet per vara höjs till . En av regeringens prioriteringar i miljöpolitiken är att minska före-komsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö, med särskilt fokus på barn och unga. Detta var ett av skälen till att kemikalieskattelagen infördes. Syftet med skatten är att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö. När kemikalieskattelagen infördes angavs i förarbetena (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.16.3 s. 332) att skattenivåerna inledningsvis skulle sättas förhållandevis lågt. Skatt enligt kemikalieskattelagen har tagits ut , och regeringen bedömer att det numera finnas ett utrymme att öka den inledningsvis lågt satta skatten. En väl avvägd ökning av skattesatsen bedöms kunna ge skatten en ökad styreffekt för att ytterligare driva utvecklingen mot en giftfri hemmiljö. Eftersom det finns en möjlighet att göra avdrag på skatten om varan inte innehåller vissa hälsofarliga kemikalier blir en ökning betydligt mer märkbar för de mest hälsofarliga varorna. Efter förslag i budgetpropositionen sänktes mervärdesskattesatsen på förevisning av naturområden och dylikt, s.k. naturguidning, till fr.o.m. . tillkännagav (bet. 2018/19:FiU1 res. 5 under punkt 2, rskr. 2018/19:62) bl.a. att mer-värdesskatten på naturguidning återigen bör höjas till . Regeringen vill fortfarande främja möjligheterna att bedriva naturturism, inte minst i mindre företag och utanför storstadsområdena. Den lägre mer-värdeskattesatsen på förevisning av naturområden utanför tätort samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden bör enligt regeringen därför bestå. Effekten av att inte förändra skattereglerna ingår i förslaget till ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget . Den offentligfinansiella effekten beräknas till . Regeringen avser således inte att vidta några åtgärder med anledning av denna del av tillkännagivandet. I budgetpropositionen föreslog regeringen att det skulle införas en skatt på flygresor för att bidra till att minska flygets klimatpåverkan. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Lagen (2017:1200) om skatt på flygresor trädde därför i kraft . beslutade om ett tillkännagivande som innebär att regeringen ska återkomma med förslag om ytterligare förändringar i skatte- och avgiftsregler när det gäller bl.a. avskaffad flygskatt samt att förslaget ska träda i kraft (bet. 2018/19:FiU1 res. 5 under punkt 2, rskr. 2018/19:62). Flygets klimatpåverkan ska minska. Regeringen anser att det är rimligt att flyget även i fortsättningen står för åtminstone en del av sina klimatkostnader. Flygskatten bör därför behållas, och bereder nu frågan om att komplettera regleringen med att införa en reduktionsplikt för biodrivmedel i flyg. En hög inblandning av hållbart förnybart bränsle ska ges ekonomiska incitament. ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en skatt på flygbränsle som kan ersätta dagens skatt på flygresor. Mindre regionala flygplatser som påverkas negativt av flygskatten får ett särskilt stöd. Effekten av att inte förändra skattereglerna ingår i förslaget till ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget . Den offentligfinansiella effekten beräknas till . Regeringen avser således inte att vidta några åtgärder med anledning av denna del av tillkännagivandet. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Anslaget 1:3 minskas med . Anslaget används för förvaltningsutgifter. De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget anvisades ca för redan genomförd verksamhet. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 bör minskas med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. I partimotion 2018/19:3085 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås att godkänner regeringens förslag till ändrad beräkning av inkomster med de ändringar som motionärerna lägger fram i sin motion. I yrkandena 1 och 6 föreslås att avslår regeringens förslag till avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet, ändrad bränslebeskattning av viss värmeproduktion samt höjd kemikalieskatt. Motionärerna delar inte regeringens bedömning att mervärdesskattesatsen på naturguidning och flygskatten ska behållas. Motionärerna anför vidare bl.a. att man i grunden är positivt inställda till att gruvindustrins skattereduktioner av energiskatt och koldioxidskatt för diesel fasas ut men motsätter sig däremot att det sker så snabbt som regeringen föreslår. har i stället en egen modell där man stegvis avvecklar skattenedsättningen för gruvdieseln för att branschen ska ges en möjlighet att anpassa sig till de nya förutsättningarna. Motionärerna anför också att utvärderingar av kemikalieskatten visar på omfattande intäktsbortfall för den svenska handeln och en högre andel inköp från utlandet som resultat, vilket har slagit hårt mot svenska arbetstillfällen. Kemikalieskatten kan uppgå till ett pålägg per vara och har medfört att vart tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska webbplatser. I partimotion 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 föreslås att godkänner regeringens förslag till ändrad beräkning av inkomster med de ändringar som motionärerna lägger fram i sin motion. Motionärerna yrkar avslag på regeringens förslag till avskaffad nedsättning för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruv-industriell verksamhet. I stället föreslår motionärerna att regeringen återkommer till med förslag om att avskaffa nedsättningen med en tredjedel för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. I yrkande 1 föreslår motionärerna att godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av motionen. Motionärerna avvisar bl.a. regeringens förslag till besparing på . I gemensam partimotion 2018/19:3907 av m.fl. (M, KD) yrkande 2 föreslås att godkänner regeringens förslag till ändrad beräkning av inkomster med de ändringar som motionärerna lägger fram i sin motion. Motionärerna föreslår vidare i yrkandena 3 och 8 att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi i den del det avser kraftvärmeverk samt höjd kemikalieskatt. Motionärerna anser också att flygskatten ska avskaffas och att momsen på naturguider bör vara på samma nivå som angavs i den budget som beslutade. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet, ändrad bränsle-beskattning av viss värmeproduktion samt höjd kemikalieskatt. Utskottet delar regeringens bedömning att skatten på flygresor samt mervärdesskattesatsen på naturguidning ska behållas. Utskottet har inte heller någon invändning mot regeringens förslag om ändrad beräkning av inkomster på statens budget och tillstyrker att den godkänns. Vidare tillstyrker utskottet att anvisning på anslaget 1:3 ändras på det sätt som regeringen föreslår. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (S). Vårändringsbudget (M, KD) (M), (M), Boriana (M), (KD) och (M) anför: Den ekonomiska politiken syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa som vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser samt reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta ökar välståndet i samhället. Dessutom ökar det skatteintäkterna som finansierar välfärden. När fler kommer i arbete ökar resurserna så att vi kan säkerställa kortare köer i vården, mer kunskap i skolan, fler poliser i hela landet och ett som håller ihop. Ett av målen för den ekonomiska politiken är att stabilisera konjunktur-svängningarna. Att arbetslösheten är hög kan i sig leda till ökad arbetslöshet längre fram. För att kunna driva en aktiv stabiliseringspolitik som mildrar effekterna för de mest utsatta, dämpar uppgången i arbetslöshet och undviker besparingar i lågkonjunktur krävs betydande överskott i högkonjunktur. Lågkonjunkturer och kriser slår alltid hårdast mot dem som redan är mest utsatta och i störst behov av att välfärden fungerar samt en trygg ekonomi. och budget tog därför sikte på att ta tag i problem, även om höstens regeringsbildning drog ut . Samhällsproblemen tog inte paus för att saknade regering. Den budget som röstade igenom stärkte svensk ekonomis långsiktiga förmåga till tillväxt och jobbskapande och stärkte trygghet och välfärd genom reformer och stora resurstillskott till polis, försvar, vård och äldreomsorg. De som kan och vill jobba ska också ha ett arbete att gå till. Det är viktigt för den enskildes ekonomi och för samhällsekonomin, men det ligger också ett värde i att alla får möjlighet att tillhöra en arbetsgemenskap. Så är det inte . Försörjning i form av bidrag och ersättningar leder till utanförskap, men också till lägre tillväxt. I budgeten utökades jobbskatteavdraget med så att det lönar sig bättre för fler att gå från bidrag och ersättningar till arbete. Taket i höjdes så att fler jobb utan högre kvalifikationskrav – s.k. enkla jobb – kan skapas. Med vår budget behövde också färre betala statlig inkomstskatt. Då lönar det sig bättre att utbilda sig och ta sig an fler arbetsuppgifter. Det gör också att breda yrkesgrupper som lärare och sjuksköterskor slipper betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt. Vi tog också bort den särskilda löneskatt som arbetsgivare betalat för anställda . För att värna tillväxt, kompetensförsörjning och den enskildes ekonomi måste vi ta vara på de äldre som vill och kan stanna kvar längre i arbetslivet. Ett land med långa avstånd måste hållas samman. De som är beroende av bilen för jobb och försörjning ska inte missgynnas för att de bor utanför storstäderna. är det viktigt att stärka jord- och skogsbrukets förutsättningar, inte minst med tanke på sommarens torka och bränder. Vi stoppade den rödgröna regeringens planerade dieselskattehöjning 2019 och införde en permanent sänkning av dieselskatten för jordbruk, skogsbruk och vattenbruk. Därutöver föreslog vi en ytterligare tillfällig sänkning av skatten på diesel för dessa branscher . och anser att flygskatten ska avskaffas samt att skatteförslagen om höjd kemikalieskatt samt höjd skatt i viss värmeproduktion bör avslås. bör momsen på naturguider vara på samma nivå som angavs i den budget som beslutat. Vårändringsbudget (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Regeringen går fram med en sänkning av mervärdesskatten på naturguider från till . Även om naturguidning främjar lokalturism och därmed ger positiva effekter för lokalsamhällen är det problematiskt att prioritera en specifik bransch genom skatteincitament i form av nedsatt moms. Regeringen applicerar alltså olika momssatser beroende på bransch och politiska prioriteringar. Detta riskerar att leda till ökad byråkrati och gränsdragningsproblematik. vill se över momssystemet i sin helhet och arbeta för ett system som undviker snedvridande incitament för konsumtionen och tar sin utgångspunkt i en jämnt applicerbar beskattning. Den s.k. kemikalieskatten innebär en punktskatt på elektronik och vitvaror. Skatten baseras på varans vikt och tar liten hänsyn till i vilken utsträckning miljön belastas eller om kunden utsätts för ohälsosamma ämnen. Utvärderingar av kemikalieskatten visar på omfattande intäktsbortfall för den svenska handeln och en högre andel inköp från utlandet som resultat, vilket har slagit hårt mot svenska arbetstillfällen. Kemikalieskatten, som kan uppgå till ett pålägg per vara, har medfört att vart tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska webbplatser. De uteblivna intäkterna har försämrat förutsättningarna för industriell utveckling och detaljhandel i . Företagens anpassning till det nya läget har medfört att de har flyttat delar av sin verksamhet bort från . Följden blir att svenska arbetstillfällen går förlorade, vilket innebär lägre skatteintäkter. Vilka konkreta fördelar detta har inneburit för miljön har ingen kunnat svara på. Rent generellt tolkar vi det som att skatten har sålts in till allmänheten som ”gynnsam för miljön” när det egentliga syftet verkar vara att beskatta konsumenterna. Ändrad bränslebeskattning av värmeproduktion innebär i realiteten en skattehöjning för kraftvärme, vilket slår mot industrin och elkonsumenterna. Det är vår uppfattning att kraftvärmeindustrin i mycket hög grad har anpassat sig till samhällets miljökrav. Det som regeringen nu föreslår kommer att leda till minskad kraftvärmeproduktion och ökad import av el. Med tanke på att och har en betydande andel kolkraft i sin elproduktion innebär ökad import, för svensk del, en ökning av utsläppen av växthusgaser. Flygskatten syftar till att reducera utsläpp av växthusgaser och verka för en minskning av flygresandet i en regional, europeisk och global kontext. Vid resor från en svensk flygplats varierar skatten beroende på destination. Även efter att flygskatten nu har införts beräknas antalet flygresenärer öka, även om ökningen dämpas relativt. Av de resor som uteblir kommer en del att byta transportslag. Syftet med flygskatten, att minska utsläppen av växthusgaser, blir därmed mindre tydligt. Den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är mycket små ur ett globalt perspektiv som konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står därmed inte i proportion till kostnaderna. Flygsektorn ingår redan i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införandet av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad. Dessutom är utsläpp av växthusgaser per capita redan bland de lägsta inom . Vi vill därmed avskaffa den införda flygskatten och vi vill även se över driftsstödet som är kopplat till merkostnader som uppstått till följd av flygskatten, samt administrativa kostnader. är i grunden positivt inställda till att gruvindustrins skattereduktioner av energiskatt och koldioxidskatt för diesel fasas ut. Vi motsätter oss däremot att det sker så snabbt som regeringen föreslår. har i stället en egen modell där vi stegvis avvecklar skattenedsättningen för gruvdieseln för att branschen ska ges en möjlighet att anpassa sig till de nya förutsättningarna. Vårändringsbudget (V) (V) anför: Regeringen lämnar normalt förslag till ändringsbudget till , först med den ekonomiska vårpropositionen och med budgetpropositionen . Ändringsbudgetarna innebär att regeringen lämnar förslag till ändringar i en redan beslutad budget, dvs. förslag till ändringar under ett pågående budgetår. Förslagen bör dock i normalfallet begränsas till att omfatta ändringar på grund av händelser som inte var kända när budgetpropositionen lades fram. Det kan handla om olika typer av oundvikligheter, t.ex. att arbetslösheten ökat och därmed utgifterna för det anslag där arbetslöshetsersättningen ligger. När är i renodlad opposition brukar vi inte motionera på ändringsbudgetarna eftersom vi inte kan ta ansvar för delar i en helhet som vi inte påverkat och som inte är vår politik. Vårändringsbudgeten skiljer sig emellertid från en vanlig ändringsbudget. I och med att och budgetreservation vann bifall i har regeringen valt att lägga fram en bredare ändringsbudget. Det finns inget formellt som hindrar regeringen från att göra detta, utan den kan i princip höja och sänka vilka anslag den vill. Regeringen har också möjlighet att under budgetåret ändra i de flesta skatter, dock inte inkomstskatterna. Detta är bakgrunden till varför vi väljer att motionera på denna ändringsbudget. Regeringen lägger i vårändringsbudgeten fram en rad förslag på ändrade inkomster. Bland annat föreslås att skatten på flygresor behålls och att mervärdesskattesatsen på naturguidning behålls, detta trots att det fanns tillkännagivanden i och budgetreservation om att skatten på flygresor skulle slopas och momsen på naturguidning återställas. Detta är bra, och stöder dessa förslag i regeringens proposition. Vi finner det dock anmärkningsvärt att regeringen gått vidare med en rad andra skatteförslag från och budgetreservation, såsom slopad skattereduktion för medlemskap i fackförening (prop. 2018/19:45), höjt tak för RUT-avdrag (prop. 2018/19:89) samt skattereduktion för gåvor (prop. 2018/19:92). avvisar regeringens förslag, och vi presenterar vår syn på dessa förslag i separata motioner. anser att miljöskadliga subventioner ska avskaffas och står därför bakom att skattesubventioner av det här slaget avskaffas. anser dock att skattesubventionerna för diesel i gruvorna ska fasas ut i tre steg i stället för att avskaffas på en gång så som regeringen föreslår. Regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi i den del som avser avskaffad nedsättning för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet bör avslås. Detta bör besluta. Det behövs tydliga och långsiktiga regler för näringslivet. Att med så kort framförhållning som regeringen föreslår avskaffa en subvention som denna får ekonomiska konsekvenser för dem som berörs. Det finns mindre aktörer som kommer att drabbas hårt, och alternativ till diesel saknas för tillfället.