yttr · H605KU3y · 2019-04-26 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge möjlighet att yttra sig över skrivelse 2018/19:115 Verksamheten i Europeiska unionen och följdmotioner i de delar de berör konstitutions-utskottets beredningsområde. yttrar sig över skrivelsen i delar som berör utskottets beredningsområde och över motion 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16 och motion 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 1. anser att utrikesutskottet bör avstyrka motions-yrkandena. I yttrandet finns två avvikande meningar (SD, V). Rättsstatens principer och grundläggande rättigheter I skrivelsen framhålls att syftet med rättsstatsarbetet inom EU är att främja och upprätthålla medlemsstaternas respekt för rättsstatens principer och unionens grundläggande värden. Vidare framhålls att utvecklingen i är mycket oroande och att stöder kommissionens motiverade förslag om att rådet ska slå fast att det finns en klar risk att allvarligt åsidosätter unionens grundläggande värden (det s.k. varningsförfarandet enligt artikel 7.1 i EU‑fördraget). Kommissionen hänvisar till den sammantagna effekten av de lagar som genomförts och som ökar det politiska inflytandet över rättsväsendet. har tre utfrågningar hållits med inom ramen för det pågående varningsförfarandet. röstade för ett motiverat förslag till rådet att aktivera artikel 7.1 mot . anser att det finns en klar risk att åsidosätter EU:s grundläggande värden. Bland annat har uttryckt oro vad gäller rättsväsendets oberoende, korruption, flyktingars grundläggande rättigheter, föreningsfrihet och yttrandefrihet. Regeringen framhåller att ser med oro på utvecklingen i och anser att det är viktigt att den process som satts i gång fortsätter. Parallellt med artikel 7-förfarandet pågår ett antal överträdelse-förfaranden mot . har intervenerat till stöd för kommissionen i ett mål som rör nationella restriktioner mot att ideella föreningar tar emot utländskt kapital. Inom ramen för rådets arbete för att främja och upprätthålla rättsstaten inom unionen hölls under det österrikiska ordförandeskapet den fjärde årliga dialogen på temat ”förtroende för offentliga institutioner”. Dialogerna är viktiga i arbetet med att stärka den gemensamma förståelsen för efterlevnaden av rättsstatens principer och övriga grundläggande värden som EU-samarbetet vilar på. Av skrivelsen framgår vidare att kommissionen lämnade sin årliga rapport om tillämpningen av EU:s stadga för grundläggande rättigheter . Av rapporten framgår att de grundläggande rättigheterna visserligen utsatts för många utmaningar, men att de strukturer och verktyg som finns till skydd för stadgans rättigheter har visat sig fungera. Kommissionen bedömer att det även i fortsättningen behövs insatser för att de grundläggande rättigheterna, rättsstatens principer och demokratin ska respekteras och främjas, bl.a. genom stöd till ett fritt och livskraftigt civilsamhälle. Rådet för rättsliga och inrikes frågor kunde inte nå enighet om slutsatser om tillämpningen av stadgan och dessa antogs i stället som ordförandeskapsslutsatser. Dessa slutsatser påminner bl.a. om att unionen vilar på de gemensamma värdena i artikel 2 i och betonar vikten av fortsatta insatser till skydd för stadgans olika rättigheter. I skrivelsen framhålls även bl.a. det österrikiska ordförandeskapets initiativ till en rådsdeklaration om antisemitism och säkerhetshöjande insatser för judiska organisationer och företrädare. Deklarationen innehåller främst uppmaningar till medlemsstaterna att vidta olika insatser för att bekämpa antisemitism och hatbrott samt att vidta säkerhetshöjande åtgärder. Deklarationen antogs på rådet för rättsliga och inrikes frågor . välkomnade antagandet av rådsdeklarationen. Öppenhet, insyn och delaktighet I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten som berör frågor om öppenhet och insyn inom EU. tillämpas förordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). Öppenhetsförordningen blev generellt tillämplig även på hela Eurojusts verksamhet. Vidare framgår att förhandlingarna om ett nytt interinstitutionellt avtal om ett obligatoriskt öppenhetsregister, som även ska omfatta rådet, har fortsatt (se faktapromemoria 2016/17:FPM20). Huvudprincipen i förslaget är att aktörer som utför lobbyaktiviteter ska registreras för att få samverka med institutionerna. Förslaget har behandlats ett flertal gånger såväl i rådet som på politisk nivå mellan institutionerna. Regeringen anför också att alla mål vid och tribunalen med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas och att har fortsatt att agera i mål av principiell betydelse för . Exempelvis har en dom klarlagt att handlingar hos kommissionen som är hänförliga till miljökonsekvensbedömningar i ett pågående beslutsförfarande inte omfattas av en allmän presumtion om sekretess. Information lämnades till . Det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning trädde i kraft , och genomförandet av de olika delarna i avtalet har fortsatt . Av skrivelsen framgår vidare att arbetet för att stärka delaktighet, kunskap och engagemang i EU-relaterade frågor i har fortsatt . Arbetets utgångspunkt har varit betänkandet EU på hemmaplan (SOU 2016:10). Den långsiktiga målsättningen har varit att delaktigheten i beslut som fattas på EU-nivån ska vara lika god som på den kommunala, regionala och nationella nivån. Regeringen lyfter fram att kunskapssatsningar om EU har genomförts för centrala grupper, däribland förtroendevalda, offentligt anställda, yrkesverksamma journalister och lärare. Som en del i att stärka samrådsformerna i EU-frågor har det hållits tio s.k. EU-sakråd, bl.a. om kommissionens förslag till flerårig budgetram –2027 och om EU:s framtida utveckling. EU-sakråd är en arbetsmetod som kompletterar övriga former för samråd med det civila samhället och sedvanliga remissförfaranden. Regeringen framhåller att myndigheter har en central roll i EU-arbetet och därför kan bidra till att stärka insynen och delaktigheten i frågor som hanteras på EU-nivå. Därför gavs Statskontoret i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av myndigheternas arbete med delaktighet i EU. För att involvera fler samhällsaktörer i arbetet med att öka delaktigheten i EU har relevanta aktörer fortsatt bjudits in att delta i arbetet genom s.k. EU-handslag. Totalt har 77 aktörer ingått EU-handslag sedan starten , däribland arbetsmarknadens parter, kommuner, regioner, ungdomsrörelser och universitet och högskolor. Det europeiska medborgarinitiativet ger EU-medborgare möjlighet att uppmana kommissionen att lägga fram ett lagförslag. Ett medborgarinitiativ måste stödjas av minst en miljon unionsmedborgare från minst en fjärdedel av medlemsstaterna för att kommissionen ska ta ställning till det. presenterade kommissionen ett förslag till ny förordning om det europeiska medborgarinitiativet (se faktapromemoria 2017/18:FPM10). Förslaget har förhandlats . antog rådet för allmänna frågor en allmän inriktning. enades och rådet om en slutlig utformning av förslaget. Formellt beslut om den nya förordningen väntas . I motion 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkande 15 begärs att regeringen ska verka för ett regelverk som innebär öppna böcker, minskade förmåner och sänkta politikerarvoden för alla EU-parlamentariker. I motionen framhålls bl.a. att lobbyisternas närvaro i EU bör begränsas och värdet av ökad insyn och transparens i EU:s institutioner. I motion 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av demokratisering av EU-institutionerna för att öka medborgarnas delaktighet. Motionärerna framhåller bl.a. behovet av ökad öppenhet och insyn inom EU och pekar på medborgarnas bristande delaktighet. Motionärerna anser att EU behöver reformeras och att det behövs mer insyn i EU:s lagstiftningsprocess. Vidare anförs att EU bör anta ett nytt fördrag som begränsar EU:s makt och ökar demokratin och insynen i EU-institutionerna. Utskottet har behandlat frågan om öppenhet inom den europeiska unionen och vikten av en effektiv lagstiftning. Vid behandlingen av kommissionens agenda om bättre lagstiftning för bättre resultat välkomnade kommissionens arbete för en bättre lagstiftning och ambitionen att införa mer öppenhet i lagstiftningsprocessen (utl. 2015/16:KU3). Utskottet anförde att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. Utskottet framhöll vidare vikten av en ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, inte minst när det gäller trepartsförhandlingarna mellan kommissionen, rådet och . I utlåtandet fanns ett särskilt yttrande (SD). Utskottet har i yttranden över skrivelser om verksamheten i Europeiska unionen framhållit att det är viktigt att värna öppenhet och transparens, se 2015/16:KU9y, 2016/17:KU5y och 2017/18:KU5y. Utskottet har konstaterat att det har framgått av skrivelserna att regeringen verkar för en ökad öppenhet inom EU och att den aktivt arbetar med öppenhetsfrågorna. Utskottet har välkomnat regeringens arbete för en ökad öppenhet i EU:s institutioner, bl.a. genom bevakningen av mål i och tribunalen. Utskottet konstaterade ånyo (bet. 2017/18:KU38 s. 60 f.) att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten samt att regeringen arbetar aktivt och på flera plan för en ökad öppenhet inom EU. Utskottet välkomnade detta arbete. framhöll utskottet att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten (bet. 2018/19:KU26). Utskottet välkomnade därför åtgärder som syftar till en ökad öppenhet inom EU. I likhet med sitt tidigare ställningstagande konstaterade utskottet att arbete pågår på flera plan för en ökad öppenhet inom EU. Utskottet noterade också att den parlamentariska har övervägt frågor om bl.a. öppenhet och kontakterna mellan och regeringen. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för EU:s institutioner (s. 150 – 154). Avsnittet behandlar bl.a. frågor om kommissionens, och verksamhet, öppenhet och insyn, EU-rekrytering, språkfrågor samt . I motion 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkande 16 föreslår motionärerna att regeringen bör verka för att endast sammanträder i . Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), protokoll nr 6 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner och vissa av dess organ, byråer och enheter, ska ha sitt säte i , där de tolv månatliga plenarsammanträdena inklusive budgetsammanträdet ska hållas. Extra plenarsammanträden ska dock hållas i . Av protokollet framgår vidare att utskott ska sammanträda i . generalsekretariat och dess enheter ska vara kvar i . Rådet ska ha sitt säte i utom , då rådet ska sammanträda i . Kommissionen ska ha sitt säte i . Enligt artikel 341 i EUF-fördraget ska säten för unionens institutioner fastställas av medlemsstaternas regeringar i samförstånd. För att ändra bestämmelserna om institutionernas säten krävs en ändring av protokollet, vilket förutsätter enighet i rådet. Frågan om säte behandlades av i ett yttrande till utrikesutskottet (2012/13:KU7y s. 5). Utskottet såg då positivt på att frågan om säte hade lyfts upp av Europarlamentets utskott för konstitutionella frågor (). Vidare anfördes att utskottet förutsatte att regeringen stöder alla strävanden för att kostsamma flyttning mellan två städer ska upphöra. anförde utskottet åter igen att utskottet förutsatte att regeringen stöder alla sådana strävanden (bet. 2013/14:KU18 s. 29). vill på nytt framhålla att utskottet värdesätter Europeiska kommissionens arbete för att främja och försvara rättsstatens principer. Respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten är fundament i en demokrati. EU har åtagit sig att garantera de rättigheter som uttrycks i stadgan om de grundläggande rättigheterna och att slå vakt om att stadgan följs i medlemsstaterna. Mänskliga rättigheter och människors demokratiska delaktighet är hörnstenar som bör värnas och genomsyra arbetet såväl i EU som globalt. Utskottet noterar rådsdeklarationen om antisemitism och säkerhetshöjande insatser för judiska organisationer och företrädare och vill framhålla betydelsen av att bekämpa antisemitism och hatbrott. Varken antisemitism, antiziganism eller islamofobi hör hemma i en tolerant och öppen demokrati. Utskottet vill liksom tidigare peka på att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten, och vill framhålla vikten av en ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, inte minst när det gäller trepartsförhandlingarna mellan kommissionen, rådet och . Utskottet välkomnar regeringens arbete för en ökad öppenhet i EU:s institutioner, bl.a. genom bevakningen av mål i och tribunalen. Mot denna bakgrund anser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2018/19:3050 yrkande 15 och motion 2018/19:3052 yrkande 1. Vad gäller frågan om säte förutsätter utskottet alltjämt att regeringen stöder alla strävanden att kostsamma flyttning mellan två städer ska upphöra och anser därför att utrikesutskottet även bör avstyrka motion 2018/19:3050 yrkande 16. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (SD), (S), (C), (SD), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S), (M), (V), (M) och (S). Verksamheten i Europeiska unionen (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: ser allvarligt på att EU har så komplexa arbetsmetoder att de för vanliga medborgare framstår som otillgängliga. är det ett väsentligt problem att EU lider brist på folkstyre och transparens. Den initiativtagande, exekutiva och uppföljande institutionen, kommissionen, är inte vald av folket. Trots att kommissionen till följd av en allt djupare integration fått mer makt saknas därför möjligheter att rikta politiskt ansvarsutkrävande mot dess medlemmar. I kombination med en omfattande påverkansindustri, en svag maktdelning och en tendens att också från andra institutioner, exempelvis , kontinuerligt vidga EU:s kompetensområde är det enkelt att se varför enskilda medborgare känner brist på delaktighet. anser att en reformering av EU för att komma till rätta med dessa brister är den viktigaste åtgärden på området. inflytande bör minskas och processen att bilda en demokratiseras. Vidare vill framhålla vikten av att den nationella suveräniteten allmänt bör värnas på områden som är centrala för medlemsstaterna. utgångspunkt är att EU ska anta ett nytt fördrag som begränsar EU:s makt och ökar demokratin och insynen i EU-institutionerna. vill även reformera EU genom att införa större transparens så att medborgarna ska få mer insyn i EU:s lagstiftningsprocess. Med en demokratisk och öppen ordning där politiker och medlemsstater öppet redovisar sina ståndpunkter och agendor kan EU bli mer demokratiskt och mer stabilt. Mot denna bakgrund anser vi att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2018/19:3052 yrkande 1 och bör avstyrka 2018/19:3050 yrkandena 15 och 16. Verksamheten i Europeiska unionen (V) (V) anför: Jag anser att makt och beslutsfattande under ett stort antal år medvetet har förts bort från folkligt inflytande och demokratiska organ till opåverkbara EU-institutioner. EU har använts som ett instrument för att sprida idén om att politik bör styras av experter och byråkrater, som inte ska kunna påverkas av folkliga opinioner. vill demokratisera EU genom att ge mindre makt till EU:s byråkrater, kommissionärer och domare, och mer makt till de nationella parlamenten. Jag vill begränsa lobbyisternas närvaro i EU samt verka för ökad insyn och transparens i EU:s institutioner. anser att de folkvaldas roll i demokratin är central och att det är viktigt att vi kan lita på de folkvalda. Trots det är det få EU-parlamentariker som vill redogöra för hur de utnyttjar de förmåner de har som parlamentariker. Endast i har parlamentarikerna från början öppet redovisat vad pengarna går till. Regeringen bör verka för ett regelverk som innebär öppna böcker, minskade förmåner och sänkta politikerarvoden för alla EU-parlamentariker. Den absurda flytten av folkvalda och tjänstemän mellan och en gång måste upphöra. Regeringen bör verka för att endast sammanträder i . Mot denna bakgrund anser jag att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2018/19:3050 yrkandena 15 och 16 och bör avstyrka 2018/19:3052 yrkande 1.