yttr · H705SkU1y · 2019-11-06 00:00:00 — De s.k. 3:12-reglerna medför att den del av bolagets inkomster som ägaren tillgodogör sig som utdelning eller kapitalvinst i stället fördelas mellan inkomstslagen tjänst och kapital. När delägaren lyfter utdelningar från företaget eller säljer andelar i bolaget ska utdelningen respektive kapitalvinsten delas upp i en tjänsteinkomstbeskattad del och en kapitalinkomstbeskattad del. 3:12-reglerna används för att bestämma hur mycket av en utdelning från företaget eller en kapitalvinst från sålda andelar som ska tas upp till progressiv beskattning i inkomstslaget tjänst och hur stor del som ska tas upp till proportionell beskattning i inkomstslaget kapital. Upp till en viss nivå (ett schablonmässigt beräknat gränsbelopp), som bestäms med hänsyn till storleken av det insatta kapitalet och utbetalda löner, beskattas utdelning och aktiva delägares vinst vid försäljning av aktier i bolaget med skattesatsen . Utdelning och kapitalvinst över gräns-beloppet tas upp i inkomstslaget tjänst. Vid en reformering av reglerna utvidgades det utrymme som kan tas ut som kapitalbeskattad inkomst. Det infördes också en schablonregel, den s.k. förenklingsregeln, med tanke främst på företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda, t.ex. nystartade företag. I stället för att beräkna utrymme för kapitalbeskattning enligt de ordinarie, mer komplicerade, reglerna tilläts en ägare av en kvalificerad andel att använda ett belopp motsvarande 1,5 inkomstbasbelopp som gränsbelopp, dvs. det utrymme som anger hur mycket det är möjligt att ta ut ur bolaget till endast 20 procents kapitalinkomstskatt. Därefter har schablonbeloppet höjts , först till 2 inkomstbasbelopp från ingången av 2007, sedan till 2,5 inkomstbasbelopp från ingången av 2009 och senast till 2,75 inkomstbasbelopp fr.o.m. . Syftet med höjningarna av schablonbeloppet har varit att stimulera nyföretagande och förenkla för företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda. En annan förändring som infördes gällde det löneuttagskrav som tillämpas för att nivån på företagets löneutbetalningar ska få tillgodoräknas aktiva delägare vid beräkningen av hur mycket som ska kapitalinkomstbeskattas hos ägaren. Löneuttagskravet hade av många företagare upplevts som alltför högt satt. Kritiken gick bl.a. ut på att höga löneuttag riskerar att leda till likviditetsproblem och att ett högt lönekrav leder till svårigheter för medarbetarägda konsultföretag. Vidare var det svårt för företagare som arbetade deltid att utnyttja löneunderlagsregeln. Det maximala löneuttagskravet sänktes från 15 till 10 inkomstbasbelopp . Sedan samma tidpunkt gäller även enklare regler för beräkning av gränsbelopp och att rätten till årets gränsbelopp inte går förlorad efter förvärv genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt. I 57 kap. 22 § IL finns en takregel för hur mycket som ska beskattas i inkomstslaget tjänst. Denna s.k. 100-basbeloppsregel innebär att en kapitalvinst inte ska tas upp som inkomst av tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående under avyttringsåret och de fem föregående beskattningsåren från ett företag sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp högre belopp än motsvarande 100 inkomstbasbelopp. Kapitalvinst härutöver beskattas utan kvotering till i inkomstslaget kapital. Dessa regler infördes . finns även en takregel för beskattning av utdelning i inkomstslaget tjänst som reglerar till vilken del utdelning under ett och samma beskattningsår ska beskattas som inkomst av tjänst. Regeln innebär att utdelning inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående, som inräknas i samma närståendekrets, under beskattningsåret från ett företag sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp utdelning med högre belopp än motsvarande 90 inkomstbasbelopp. Den del av utdelningen som överstiger gränsbeloppet och takbeloppet ska beskattas på samma sätt som gäller för kapitalvinstbeskattningen, dvs. till i inkomstslaget kapital. Ytterligare en skärpning av 3:12-reglerna infördes till följd av att utformningen av löneunderlagsregeln har medfört att delägare i personalintensiva fåmansföretag trots relativt låga löneuttag har kunnat ta ut en stor andel av resultatet som lågt beskattad utdelning. Dessutom har kombinationen av en förmånlig löneunderlagsregel och bestämmelsen i 57 kap. 3 § IL, som inneburit att även företag med många verksamma delägare faller in under 3:12-reglerna, gjort att ersättningen för risk och avkastningen på insatt kapital inte stod i proportion till den avkastning som kunde fås i form av kapitalbeskattad utdelning. Reglernas utformning medförde därför att verksamma delägare i stora fåmansföretag med många anställda kunde tillgodoräkna sig mycket stora lönebaserade utrymmen. Skärpningen av 3:12-reglerna innebar att det infördes ett kapitalandelskrav om , vilket innebär att löneunderlagsregeln bara får tillämpas av delägare som äger en viss minsta andel av kapitalet i företaget. Det lönebaserade utrymmet begränsades också till att uppgå till högst 50 gånger den egna eller närståendes kontanta ersättning, som det höjdes från av underlaget. En sänkning av löneuttagskravet till 9,6 inkomstbasbelopp infördes. Vidare infördes en definition av dotterföretag. Slutligen höjdes den positiva räntefördelningsräntan. Politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna I den politiska överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna som slöts anges bl.a. i punkterna 3 och 16 att 3:12-reglerna ska förenklas, att en utredning ska genomföras 2019–2020 och att lagstiftning ska finnas 2022. I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del anförs att 3:12-reglerna har kommit att utnyttjas till det som de var tänkta att motverka, nämligen inkomstomvandling. Utdelningarna till delägare som har kvalificerade andelar har ökat med –2013 som lönerna för delägarna har utvecklats svagare än för arbetskraften i stort. föreslår därför att skattereglerna för delägare i fåmansbolag ska reformeras i enlighet med den tidigare lämnade lagrådsremissen. De särskilda reglerna för beskattning av utdelning från ett fåmansföretag och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett sådant företag tillkom vid skattereform. Syftet är primärt att förhindra att arbetsinkomst omvandlas till lägre beskattad kapitalinkomst (prop. 1989/90:110 s. 467). Utgångspunkten var att inkomster som härrör från ägarens egna arbetsinsatser i företaget ska beskattas på ungefär samma nivå som anställdas löneinkomster. De särskilda skattereglerna, som kallas 3:12-reglerna, återfinns i 57 kap. IL. Reglerna har reviderats i flera omgångar . Den senaste utredningen överlämnade sitt slutbetänkande om en översyn av 3:12-reglerna (SOU 2016:75). Utredningens uppdrag var att dels se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag, dels se över 3:12-reglerna för att begränsa möjligheterna till skattemässig inkomstomvandling. Vid över-synen av ägarskiften var syftet att säkerställa att avyttringar av kvalificerade andelar i så stor utsträckning som möjligt beskattas likformigt oberoende av om andelarna avyttras inom eller utom närståendekretsen. Vid översynen av 3:12-reglerna var det enligt direktiven viktigt att hitta en bra balans mellan syftet att förhindra inkomstomvandling och syftet att skapa positiva effekter som ökat entreprenörskap, fler arbetstillfällen och högre tillväxt. Utskottet konstaterar att i den politiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, de gröna har bl.a. aviserats att 3:12-reglerna ska förenklas, att en utredning ska genomföras och att en ny lagstiftning ska finnas 2022. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att nu förorda en förändring av lagstiftningen på det sätt som föreslagits. Motionsförslaget avstyrks därför. Sänkt beskattning av sparande på investeringssparkonto m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker förslagen om sänkt beskattning av sparande på investeringssparkonto. Jämför avvikande mening 2 (SD) och 4 KD). Bakgrund och gällande rätt En ny schablonbeskattad sparform, investeringssparkonto, infördes (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1). Syftet med investeringssparkontot är att ge möjlighet för människor att på ett enkelt sätt spara i finansiella instrument som aktier och fonder. Ett investeringssparkonto är en schablonbeskattad sparform, vilket betyder att skatten inte baseras på den faktiska avkastningen utan på en årlig skatt beräknad på värdet av tillgångarna på kontot. Av offentligfinansiella och fördelningspolitiska skäl höjdes skatten . Schablonintäkten ska beräknas genom att kapitalunderlaget multipliceras med statslåneräntan ökad (tidigare ). I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del anförs att många som sparar i investeringssparkonto gör det som ett pensionssparande, vilket bör uppmuntras med förmånliga skattevillkor. föreslår därför att skatten på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar ska återställas till nivån före regeringens senaste höjning från . föreslår vidare i yrkande 5 i denna del att det ska införas en allemanspension utan avdragsrätt vid insättningar, men med en låg schablonbeskattning. Varje individ ska kunna sätta av upp till ett prisbasbelopp för varje inkomstår med tidigast möjliga uttag . Schablonbeskattningen ska uppgå till av föregående års statslåneränta. I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del föreslås att skatten på investeringssparkontot ska sänkas upp till ett visst sparbelopp eftersom det är viktigt att småsparare och ovana sparare uppmuntras till mer sparande. Sparformen investeringsparkonto infördes för att ge möjlighet för människor att på ett enkelt sätt spara i finansiella instrument. Av offentligfinansiella och fördelningspolitiska skäl höjdes schablonavkastningen från statslåneräntan ökad till statslåneräntan ökad . I samband med förslaget gjorde regeringen bedömningen att sparande på investeringssparkonto också fortsättningsvis kommer att vara skattemässigt gynnat i förhållande till konventionell kapitalbeskattning och att den skattemässiga neutraliteten mellan olika sparformer kommer att öka. Utskottet hade ingen invändning mot höjningen av beskattningen och tillstyrkte förslaget (prop. 2017/18:1, yttr. 2017/18:SkU1y, bet. 2017/18:FiU1). Utskottet finner inte skäl att nu förorda om ytterligare ändringar av beskattningen av sparande på investeringssparkonto eller att tillstyrka förslag om andra sparformer. Motionsförslagen avstyrks därför. Kapitalbeskattning, arvs- och gåvobeskattning m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att höja kapitalbeskatt-ningen och om att införa en arvs- och gåvoskatt respektive en förmögenhetsskatt. Jämför avvikande mening 3 (V). Bakgrund och gällande rätt I samband med skattereformen 1991 fick beskattningen av inkomster från kapital den utformning den har – ibland kallad den duala eller den skandinaviska modellen. Den innebär att man beskattar inkomster av kapital separerat från den generella inkomstbeskattningen. Skatt på kapital är skatt på avkastningen på kapitalinnehav. Inkomsträntor, utdelningar samt kapitalvinster vid försäljning av aktier, andelar, fastigheter, bostadsrätter och övrig lös egendom förs i individbeskattningen samman till en inkomst av kapital. Som kapitalinkomst beskattas även inkomster av uthyrning av privatbostad. För näringsidkare görs en s.k. räntefördelning för att få en riktig fördelning av beskattningen av näringsidkares egna kapital mellan inkomstslagen kapital och näringsverksamhet. Avdrag i inkomstslaget kapital får göras på skuldräntor för lån på fastighet och andra lån, tomträttsavgäld, kapitalförluster samt vissa förvaltningskostnader. Skatten på kapitalinkomsten är proportionell . Om inkomsterna är större än utgifterna tas skatt ut på nettobeloppet. Är däremot utgifterna större än inkomsterna fås på motsvarande sätt en skattereduktion. Det finns dock en begränsning som innebär att skattereduktionen i de fall underskottet överstiger endast görs för den överskjutande delen. Arvs- och gåvobeskattning m.m. beslutade att de tidigare arvs- och gåvoskatterna skulle avskaffas (bet. 2004/05:SkU18, rskr. 2004/05:134 och 136). Utskottet anförde vid sitt tillstyrkande av regeringens förslag att det liksom regeringen ansåg att det inte var möjligt att möta den kritik som riktats mot arvs- och gåvoskatten genom ändrade regler. Kostnaden för att administrera arvs- och gåvoskatten måste också sättas i relation till de intäkter som skatten ger. Mot denna bakgrund och för att underlätta generationsskiften i onoterade bolag ansåg såväl regeringen som utskottet att arvs- och gåvoskatten skulle slopas. Förmögenhetsskatten avskaffades (bet. 2007/08:SkU15, rskr. 2007/08:92). Utskottet anförde vid sitt tillstyrkande av regeringens förslag bl.a. att förmögenhetsskattens oenhetliga värderingsregler och många undantag skapade kryphål och uppmuntrade till skatteplanering, framför allt bland dem med stora kapitaltillgångar och resurser. hade många småhusägare kommit att betala förmögenhetsskatt på grund av snabbt stigande taxeringsvärden. Därför uppfattades förmögenhetsskatten som både godtycklig och orättvis. Politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna I den politiska överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna som slöts anges i punkt 4 bl.a. att en omfattande skattereform ska genomföras. Reformen ska öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, sänka marginalskatten och uppnå att färre betalar statlig inkomstskatt, öka finanssektorns skatteandel och långsiktigt trygga välfärden. I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del anförs att en viktig förklaring till den ökade ojämlikheten i är kapitalinkomsternas ökade betydelse och dess ojämna fördelning. Normalskattesatsen för kapitalinkomster är , vilket är klart under den högsta skattesatsen för arbetsinkomster. föreslår därför att skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster på värdepappersförsäljning ska höjas till ett intervall om 32–på utdelningar och vinster fr.o.m. . föreslår vidare i yrkande 5 i denna del att en arvs- och gåvoskatt ska införas i . Förslaget innebär ett fribelopp på , dvs. arvs- och gåvobelopp upp till den gränsen ska inte beskattas. För att minska ojämlikheten och få in pengar till nödvändiga reformer föreslår också i yrkande 5 i denna del att en ny förmögenhets-skatt ska införas i . Förmögenhetsskatten ska gälla på hushållsnivå och appliceras på hushållets nettoförmögenhet. Nettoförmögenheter ska undantas från skatt. föreslår följande gränsvärden: för 6–en skattesats om , för 10–en skattesats om och från och uppåt en skattesats om . Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrkt förslag om att återinföra arvs- och gåvoskatten respektive förmögenhetsskatten. Utskottet har bl.a. hänvisat till de förslag regeringen lagt fram i syfte att öka den ekonomiska jämlikheten och till att ifrågavarande skatter ansetts godtyckliga, orättvisa, ineffektiva och svåradministrerade. Utskottet konstaterar vidare att Socialdemokraterna, de gröna i den politiska överenskommelse som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att nu tillstyrka förslagen om en förändrad kapitalbeskattning eller om att återinföra en arvs- och gåvoskatt respektive en förmögenhetsskatt. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ändringar i reglerna om statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Bakgrund och gällande rätt Den statliga fastighetsskatten betalas bl.a. för hyresfastigheter och industri-fastigheter, enligt 1 och 3 §§ lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. För hyresfastigheter är den statliga fastighetsskatten av taxerings-värdet för obebyggd tomtmark för hyreshus, bostäder som är taxerade som under uppförande och tillhörande tomtmark, tomtmark som är bebyggd enbart med en bostadsbyggnad som har en annan ägare (t.ex. arrendetomt) samt tomtmark som är bebyggd enbart med en bostadsbyggnad som saknar byggnadsvärde (på grund av att byggnadsvärdet inte blir ). Fastighetsskatten är av taxeringsvärdet för alla byggnads-enheter med lokaler och tillhörande tomtmark. För ägarlägenheter är den statliga fastighetsskatten av taxeringsvärdet för obebyggd tomtmark för ägarlägenheter, ägarlägenheter som är taxerade som under uppförande och tillhörande tomtmark, tomtmark som är bebyggd enbart med ägarlägenheter som har en annan ägare (t.ex. arrendetomt) samt tomtmark som är bebyggd enbart med ägarlägenheter som saknar byggnadsvärde (på grund av att byggnadsvärdet inte blir ). Politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna I den politiska överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna som slöts anges i punkt 4 bl.a. att en omfattande skattereform ska genomföras. Reformen ska öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, sänka marginalskatten och uppnå att färre betalar statlig inkomstskatt, minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt samt öka finanssektorns skatteandel och långsiktigt trygga välfärden. I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 5 i denna del föreslår att fastighetsskatten på obebyggd tomtmark ska höjas från till . I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del anförs att fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad för grupper som är ekonomiskt utsatta. föreslår därför att taket på fastighetsavgiften för småhus ska sänkas från av inkomsten även för pensionärer och utsatta grupper. föreslår vidare i yrkande 5 i denna del att den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder ska avskaffas genom att dessa bostäder klassificeras som elevhem. I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del anförs bl.a. att dagens kommunala fastighetsavgift är djupt orättvis och att marknadsvärdet därför bör tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder än vad det gör . föreslår därför att den kommunala fastighetsavgiften ska kompletteras med en statlig fastighetsskatt på på den del av taxeringsvärdet som överstiger . föreslår också att dagens begränsningsregel, som innebär att pensionärer inte ska behöva betala av sin inkomst i avgift, ska utökas till att omfatta alla. I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del anförs att all nyproduktion av lägenheter och hus är undantagna från fastighetsavgiften . När dessa nyproducerade fastigheter ingår i ordinarie beskattning kommer ägarlägenheten dock skattemässigt att missgynnas. föreslår därför att orättvisan i beskattningen ska tas bort genom att fastighetsavgiften för ägarlägenheten blir densamma som för en bostadsrätt. föreslår vidare i yrkande 5 i denna del att skatten på kommersiella lokaler ska höjas från dagens till . Regeringen har gjort den största bostadspolitiska satsningen och satsat på fler bostäder. Regeringen har också initierat ett 22-punktsprogram för fler bostäder med bl.a. kortare ledtider under bygg- och projekteringsfasen, sänkta kostnader, mer byggklar mark och fler hyresrätter. I budgetpropositionen har regeringen aviserat att man avser att förändra det investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande som infördes så att det blir effektivare och mer ändamålsenligt för byggande av hyresrätter i hela landet. Ändringarna föreslås träda i kraft . För att öka rörligheten på bostadsmarknaden har regeringen också föreslagit att taket för uppskovsbeloppet vid bostadsförsäljning permanent ska höjas. Regeringen har vidare tillsatt en utredning som ska ta fram förslag som ska bidra till en utveckling där lägre produktionskostnader återspeglas i boendekostnaderna och där företag som bygger bostäder med lägre boendekostnader ges bättre förutsättningar att verka (dir. 2019:31). Regeringen har också aviserat att man avser att tillsätta utredningar om fri hyressättning i nybyggnation samt ett förbättrat förhandlingssystem. Ytterligare utredningar och bostadspolitiska reformer kommer enligt regeringen att genomföras i syfte att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt, med avseende på både hyresmarknaden och det ägda boendet. Som en del av den gröna skatteväxlingen har regeringen vidare aviserat att man kommer att föreslå en skattereduktion riktad till boende i vissa glest befolkade kommuner i framför allt och nordvästra . Utskottet konstaterar att Socialdemokraterna, de gröna i den politiska överenskommelse som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att tillstyrka ändringar i reglerna om fastighetsskatt respektive fastighetsavgift. Motionsförslagen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att höja schablonavdraget för andrahandsuthyrning till . Jämför avvikande mening 2 (SD). För att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet mer effektivt och på så vis stimulera till en rörligare arbetsmarknad höjdes schablonavdraget för uthyrning av privatbostäder från till (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). började lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad att gälla. Den största nyheten med lagen är att den ger hyresvärden och hyresgästen en större frihet att komma överens om hyran. Lagen gäller när en lägenhet hyrs för att användas som bostad under förutsättning att uthyrningen inte sker i en näringsverksamhet. En person som hyr ut en bostad som han eller hon inte har behov av bedriver normalt inte näringsverksamhet. En person som hyr ut tre bostäder eller fler anses normalt bedriva näringsverksamhet. Om en person upplåter flera bostäder gäller lagen bara för den första upplåtelsen. För de senare gäller i stället reglerna i 12 kap. jordabalken (hyreslagen). De bostäder som hyrs ut enligt lagen kan t.ex. vara villor, bostadsrättslägenheter som hyrs ut av bostadsrättshavaren, möblerade och omöblerade rum eller ägarlägenheter. En uthyrning av en hyresrätt i andra hand omfattas dock inte av lagen. I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del anförs att när stor bostadsbrist råder tenderar informella andrahandsmarknader och mer eller mindre tvivelaktiga överenskommelser att uppstå. Laglig andrahandsuthyrning är då att föredra. föreslår därför att schablonavdraget för andrahandsuthyrning ska höjas från till . I budgetpropositionen aviserade regeringen det största bostads-politiska paketet . Paketet innehåller bl.a. ett investeringsstöd som främjar byggande av energieffektiva hyresbostäder och bostäder till stude-rande med rimliga hyror. Detta innebär att stöd får lämnas bl.a. till den som anordnar nya bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med befolknings-tillväxt och bostadsbrist. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att man avser att förändra det investeringsstöd för hyresrätter och studentbostäder som infördes så att det blir effektivare och mer ändamålsenligt för byggande av hyresrätter i hela landet. För att underlätta rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden har regeringen också föreslagit att taket för uppskov med kapitalvinstbeskattning när en privatbostad avyttras ska höjas fr.o.m. . Utskottet noterar också att Socialdemokraterna, de gröna i den politiska överenskommelse som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Regeringen har vidare föreslagit åtgärder mot handel med hyreskontrakt, skärpta regler om andrahandsuthyrning av hyreslägenheter och om uttag av hyror. De nya reglerna trädde i kraft .