yttr · H605FiU4y · 2019-04-23 00:00:00 — Utskottet överlade med statssekreterare om regeringens ståndpunkt när det gäller kapitalhöjning i EIB inför bankens årsmöte . överlade utskottet med finansminister om frågor om EIB. behandlade utskottet proposition 2018/19:46 Extra ändringsbudget – Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (bet. 2018/19:FiU33). Arbetet inom finansmarknadsområdet syftar till att säkerställa ett stabilt finansiellt system och en välfungerande och hållbar finansmarknad. presenterade kommissionen förslag innehållande revideringar av kapitaltäckningsregelverket i tillsynsförordningen (CRR) och kapitaltäckningsdirektivet (CRD IV) och revideringar av regelverket för krishantering i krishanteringsdirektivet (BRRD). Revideringarna inkluderas som en del av de riskreducerande åtgärderna inom bankunionen och kallas tillsammans för ”bankpaketet”. Förhandlingen om förslagen nådde beslut om allmän inriktning på . Därefter inleddes trepartsförhandlingar under det österrikiska ordförandeskapet, som avslutade dessa med en politisk överens-kommelse för den största delen av förslagen . Finansmarknadsminister informerade utskottet om bankpaketet . Tillsammans med statssekreterare informerade han även utskottet om bankpaketet . presenterade kommissionen ett förordningsförslag om att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem. Förhandlingar om förslaget pågår . pågår även förhandlingar om en gemensam finansiell säkerhetsmekanism för att säkra den gemensamma resolutionsfonden. presenterade kommissionen ett meddelande om fullbordande av bankunionen till 2019. På grund av starkt motstånd från flera medlemsstater i bankunionen har förhandlingarna om insättningsgarantisystemet varit låsta. deltar inte i bankunionen och berörs därför inte av förslagen. Finansmarknadsminister och statssekreterare informerade utskottet om bankunionen . antog slutsatser om en handlingsplan för att minska andelen nödlidande lån i EU. presenterade kommissionen ett paket av åtgärder i tre delar utifrån handlingsplanen: ett förslag till direktiv om hantering eller köp av krediter och om ianspråktagande av säkerheter ett förslag till ändring i kapitaltäckningsregelverket om minsta förlusttäckning för nödlidande lån principer för etablering av tillgångsförvaltningsföretag, s.k. bad banks, som kan användas vid kris-hanteringen av ett institut som har en stor andel nödlidande lån. I förslaget om minsta förlusttäckning för nödlidande lån kunde en överenskommelse ingås med . I förslaget till direktiv om hantering eller köp av krediter och om ianspråktagande av säkerheter pågick förhandlingar i rådet . Utskottet överlade med finansmarknadsminister och statssekreterare om kommissionens förslag om nödlidande lån och . överlade utskottet med statssekreterare om kommissionens förslag till direktiv om hantering eller köp av krediter och ianspråktagande av säkerheter. prövade utskottet kommissionens förslag till ändring vad gäller minsta förlusttäckning för nödlidande exponeringar (COM[2018] 134), och förslaget till direktiv om kreditförvaltare, kreditförvärvare och återvinning av säkerhet (COM[2018] 135). Utskottet ansåg att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. presenterade kommissionen ett förslag till regelramverk för utgivning av säkerställda obligationer. Förslaget är en del av ett paket för att fördjupa kapitalmarknadsunionen (CMU). Förhandlingar pågick –november. Utskottet överlade med finansmarknadsminister och statssekreterare om kommissionens förslag till regelverk för säkerställda obligationer och . prövade utskottet även kommissionens förslag om säkerställda obligationer (COM[2018] 93 och COM[2018] 94). Utskottet ansåg att förslagen inte stred mot subsidiaritets-principen. Som ett led i sin handlingsplan om finansiella tjänster för konsumenter lade kommissionen fram ett förslag på förordningsändringar som ska bidra till att sänka transaktionsavgifterna för gränsöverskridande betalningar i euro och öka transparensen och jämförbarheten vid valutaväxlingar i unionen. En överenskommelse mellan rådet och nåddes . Utskottet överlade med finansmarknadsminister om gränsöverskridande betalningar. Statsrådet informerade även utskottet om gränsöverskridande betalningar och valutaväxling . Utskottet prövade kommissionens förslag till ändring av förordning vad gäller vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valuta-växlingsavgifter (COM[2018] 163) . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Ändringsdirektivet till det fjärde penningtvättsdirektivet Förslaget till ändringar i det fjärde penningtvättsdirektivet presenterades . En politisk överenskommelse nåddes . Förslaget antogs av och rådet . Ändringsdirektivet ska huvudsakligen vara genomfört i medlemsstaterna . Många fall av penningtvätt konstaterades inom EU , vilket bl.a. lett till två nya förslag som båda innehåller ytterligare revideringar av delar av det fjärde penningtvättsdirektivet. presenterade kommissionen ett tillägg till förslaget som rör stärkt tillsyn på området bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Förhandlingar i rådet påbörjades , och kom medlemsstaterna överens om ett partiellt förhandlingsmandat om tilläggsförslaget. överlade utskottet med finansmarknadsminister och statssekreterare om kommissionens förslag för bekämpning av penningtvätt samt tillsyn. prövade utskottet även kommissionens förslag (COM[2018] 646). Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Vidare informerade statssekreterare utskottet om kommissionens lista över högrisktredjeländer i fråga om penningtvätt m.m. . Översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn Förslaget om översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn presenterades . Myndigheterna i tillsynsstrukturen är () och de tre europeiska tillsynsmyndigheterna Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (), Europeiska bankmyndigheten () och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa). Förhandlingarna i rådet har pågått . Finansmarknadsminister informerade utskottet om de europeiska tillsynsmyndigheterna . Kommissionens svar (C[2018] 3204) på utlåtande /18:FiU31 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till översyn av de europeiska tillsynsmyndigheterna (Esa-myndigheterna) inkom till utskottet . presenterade kommissionen förslaget om ändrade regler för tillsyn över centrala motparter i EU och i tredjeländer. Förhandlingar inleddes , och en allmän inriktning nåddes i rådet . () antog en rekommendation riktad till och rådet om ändring av artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och (ECBS-stadgan). Förhandlingar påbörjades , och en allmän inriktning nåddes i rådet . Förslaget om ändringar i förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister presenterades . I rådet nåddes en allmän inriktning , och trepartsförhandlingar pågick . informerade finansmarknadsminister och stats-sekreterare utskottet om tillsynen över centrala motparter i EU och i tredjeländer, clearingsystem i ECBS-stadgan och centrala motparter m.m. presenterade kommissionen en handlingsplan för skapandet av en kapitalmarknadsunion. presenterade kommissionen ett meddelande om hur kapitalmarknadsunionen ska färdigställas . Förslagen som ingår i kapitalmarknadsunionen redovisas separat. Utskottet behandlade senast kapitalmarknadsunionen i yttrandet över kommissionens arbetsprogram (yttr. 2018/19:FiU3y). informerade finansmarknadsminister utskottet om regeringens konsekvensanalyser avseende fullbordandet av kapitalmarknadsunionen. Kapitalmarknadsfinansiering för små och medelstora företag Kommissionen presenterade förslaget om bättre tillgång till kapitalmarknads-finansiering för små och medelstora företag . Förslaget syftar till att ge vissa lättnader för företag noterade på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag – en särskild sorts handelsplattform – och berör EU-förordningarna om marknadsmissbruk och prospekt. Förhandlingarna i rådet har pågått . Utskottet överlade med finansmarknadsminister om tillväxt-marknader för små och medelstora företag . Vidare prövade utskottet kommissionens förslag till ändringar vad gäller främjande av användning av tillväxtmarknader för små och medelstora företag (COM[2018] 331) . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag. Förslaget syftar till att främja tillgången till kapital för små och medelstora företag via låne- och andelsbaserad gräsrotsfinansiering. Förhandlingar i rådet har pågått . Utskottet överlade om kommissionens förslag om plattformar för gräsrots-finansiering med finansmarknadsminister och statssekreterare . Finansmarknadsministern återkom till utskottet och informerade om gräsrotsfinansiering. Vidare överlade utskottet med statssekreterare om kommissionens förslag till förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag . prövade utskottet kommissionens förslag om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag (COM[2018] 113) och förslaget om marknader för finansiella instrument (COM[2018] 99). Utskottet ansåg att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Förordning om värdepapper med statsobligationer som underliggande tillgångar lämnade kommissionen ett förslag för att möjliggöra en marknads-styrd utveckling av värdepapper med statsobligationer som underliggande tillgångar, s.k. sovereign bond-backed securities (SBBS). Målen med förslaget är att diversifiera bankernas exponeringar mot statsskuld, minska kapitalflykt mellan medlemsstaterna inom euroområdet och öka utbudet av lågrisktillgångar. Kommissionen föreslår att privata aktörer ska kunna köpa nationella statsobligationer från enligt en förutbestämd proportion. En juridiskt separat enhet ska sedan kunna ge ut standardiserade värdepapper med portföljen av obligationer som underliggande tillgångar. Dessa värdepapper ska delas upp i trancher med olika riskprofil. För att åstadkomma förutsättningar för en marknad för SBBS föreslår kommissionen att regleringsmässig neutralitet ska gälla mellan SBBS och dess underliggande tillgångar, dvs. Kommissionen föreslår därför ändringar i vissa existerande rättsakter. Utskottet överlade med finansmarknadsminister om värdepapper med statsobligationer som underliggande tillgångar . Vidare prövade utskottet kommissionens förslag om värdepapper med statsobligationer som säkerhet (COM[2018] 339) . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. presenterade kommissionen ett förslag som syftar till att underlätta gränsöverskridande distribution av fonder genom att ta bort vissa hinder i befintlig EU-rättslig reglering. En allmän inriktning nåddes i rådet . Utskottet överlade med finansmarknadsminister och stats-sekreterare om kommissionens förslag om gränsöverskridande distribution av investeringsfonder . Finansmarknadsministern informerade även utskottet om förslaget . Utskottet prövade kommissionens förslag om underlättande av gränsöverskridande distribution av fonder (COM[2018] 92 och COM[2018] 110). Utskottet ansåg att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. presenterade kommissionen ett förslag till ett nytt regelverk om kapitaltäckning för värdepappersbolag. Förslaget presenteras som ett led i slutförandet av kapitalmarknadsunionen inom EU. Förhandlingar i rådet inleddes under det bulgariska ordförandeskapet. Det österrikiska ordförandeskapet har presenterat ett förslag till förhandlingsmandat inför de förhandlingar som väntas påbörjas . Utskottet överlade med finansmarknadsminister om kommissionens förslag till nytt regelverk för värdepappersbolag . Finansmarknadsministern och statssekreterare informerade utskottet om kapitaltäckning för värdepappersbolag . prövade utskottet kommissionens förslag till förordning om tillsynskrav för värdepappersbolag (COM[2017] 790 och COM[2017] 791). Utskottet ansåg att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. I handlingsplanen för hållbar tillväxt presenterade kommissionen ett antal åtgärder för att främja hållbara finansmarknader. Som en del av genomförandet av handlingsplanen presenterade kommissionen tre lagförslag. Förslagen omfattar en EU-gemensam klassificering av gröna verksamheter, krav på att investerare och rådgivare ska upplysa om förfaranden och villkor för integrering av hållbarhetsrisker vid investeringar och investeringsrådgivning samt två nya kategorier av referensvärden som ska avspegla underliggande tillgångar med låga utsläpp respektive negativa nettoutsläpp av koldioxid. Rådet enades om en allmän inriktning för de två senare förslagen och trepartsförhandlingar påbörjades . Utskottet överlade med finansmarknadsminister om hållbara finansieringar . informerade finansmarknadsministern och statssekreterare utskottet om handlingsplanerna för FinTech och hållbara investeringar. De lämnade även information till utskottet om hållbara finansieringar . Vidare prövade utskottet tre förslag från kommissionen: förslag om inrättandet av ett ramverk för hållbara finansmarknader (COM[2018] 353) förslag om upplysningar om hållbara investeringar och hållbarhetsrisker (COM[2018] 354) och förslag om ändring av referensvärdesförordningen (EU) 2016/1011 (COM[2018] 355). Utskottet ansåg att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om en europeisk privat pensionsprodukt (PEPP). Förslaget är avsett att göra det möjligt för pensionssparinstitut och distributörer att tillhandahålla en inom EU standardiserad privat pensionsprodukt. Förhandlingar har pågått . nåddes en politisk överenskommelse mellan kommissionen, rådet och Europa-parlamentet. Statsrådet och statssekreterare informerade utskottet om PEPP . prövade utskottet kommissionens förslag till förlängd tidsfrist för att tillämpa direktivet om försäkringsdistribution (COM[2017] 792). Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. EU:s budget omfattar Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. Den svenska EU-avgiften bestäms utifrån betalningsanslagen på EU:s årsbudget genom tillämpning av regelverket för EU:s egna medel. Kommissionen presenterade sitt första förslag till årsbudget 2019 . Åtagandeanslagen föreslogs uppgå till , vilket lämnade en marginal till taket för åtaganden på . Betalningsanslagen föreslogs uppgå till , vilket lämnade en marginal till taket för betalningar på . Marginalerna skiljer sig från dem som redovisats av kommissionen. tillsammans med likasinnade budgetrestriktiva medlemsstater anser att även specialinstrumenten bör beaktas när marginalerna beräknas, vilket resulterar i lägre marginaler. Mot bakgrund av allmänna budgetrestriktiva hållning ansåg under rådsförhandlingarna att kommissionens förslag ligger för högt och att det saknar tillräckliga marginaler för att kunna möta oförutsedda händelser under budgetåret. Rådets position antogs och innebar ökade marginaler för framför allt åtaganden jämfört med förslaget. och alla övriga medlemsstater utom en röstade ja till rådets position. Efter att rådet och inte enats om årsbudgeten under den avsatta förlikningsperioden presenterade kommissionen ett andra förslag till årsbudget. Åtagandeanslagen föreslogs då uppgå till , vilket lämnade en marginal till taket för åtaganden på . Betalningsanslagen föreslogs uppgå till , vilket lämnade en marginal till taket för betalningar på . Efter att en preliminär överenskommelse nåtts mellan och rådet antogs årsbudgeten formellt av rådet och av . Överenskommelsen resulterade i åtagande-anslag på och betalningsanslag på . Utskottet överlade med statssekreterare om kommissionens förslag till EU:s årsbudget . Skydd av EU:s finansiella intressen Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna genomföra EU:s budget och säkerställa en god ekonomisk förvaltning. Europeiska revisionsrätten granskar kommissionens genomförande av budgeten. Denna granskning ligger till grund för bedömningen om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det aktuella budgetåret. Ansvarsfrihet för genomförandet av budget beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. och en annan medlemsstat röstade nej till rekommendationen vid omröstningen i . beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. Ansvarsfrihet för genomförandet av budget publicerade revisionsrätten årsrapporten om . Rapporten presenterades för . Revisionsrätten granskar EU:s inkomster och utgifter för att bedöma om de är lagliga och korrekta. För lämnade revisionsrätten för en revisionsförklaring med reservation (i stället för en avvikande mening) när det gällde utgifterna. Däremot uppskattade revisionsrätten att av de underliggande transaktionerna inte hade gjorts i enlighet med gällande regelverk (motsvarande felnivå för var ), vilket översteg den vedertagna gränsen för väsentliga fel som ligger på . Vid Ekofinmötet antog rådet en rekommendation till om att bör beviljas ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s budget . lade ned sin röst i stället för att rösta nej till ansvarsfrihet med motiveringen att arbetat med att få ned felnivån och att utvecklingen går i rätt riktning. EU:s ståndpunkt i frågan om internationell finansiering av klimatåtgärder inför COP 24 behandlades vid . Rådsslutsatserna om klimatfinansiering har två syften, dels att redovisa EU:s fortsatta arbete med att mobilisera och öka finansiering för klimatrelaterade ändamål, dels att ta fram och tydliggöra EU:s position i frågor som är specifikt kopplade till klimatförhandlingarna och genomförandet av . , ledamot i revisionsrätten, informerade utskottet (och ) om revisionsrättens årsrapport . Statistiksamarbetet syftar till att harmonisera medlemsstaternas statistik. Det är viktigt med jämförbar statistik för att kunna utveckla, genomföra, analysera, övervaka och utvärdera EU:s politik. och rådet beslutade om en förordning om statistik över jordbruksföretag. Vidare pågick förhandlingar om förslaget till förordning om europeisk statistik om personer och hushåll, förslaget till förordning om europeisk företagsstatistik, förslaget till förordning om harmonisering av bruttonationalinkomsten, förslaget till förordning om statistik över migration och internationellt skydd samt förslaget till förordning om program för den inre marknaden –2027. antog slutsatser om EU-statistik. Slutsatserna följer upp utvecklingen av europeisk statistik, sätter prioriteringar och pekar ut riktningen framåt för europeisk statistik. Utskottet prövade kommissionens förslag till ändring av och rådets förordning om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd (COM[2018] 307). Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn Kommissionen presenterade ett förslag om ändring av direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Förslaget syftar bl.a. till att anpassa direktivet till den senaste utvecklingen när det gäller hantering och användning av uppgifter. Frågan var föremål för en riktlinjedebatt vid rådet för transport, telekommunikation och energi () samt för information från ordförandeskapet vid . I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 52 anför (SD) m.fl. att regeringen bör verka för att ett eventuellt införande av en EU-gemensam lista med särskilda dataset, dvs. datasamlingar i ett strukturerat format, ska föregås av ytterligare analyser. Enligt motionärerna innehåller det gamla lagförslaget bestämmelser om icke-diskriminering, avgifter, ensamrättsavtal, öppenhet och insyn, licenser och praktiska verktyg för att göra det enklare att hitta och vidareutnyttja offentliga handlingar. Det nya förslaget syftar till att öka vidareutnyttjandet av offentlig information/offentliga data. Förslaget till revidering innehåller även en helt ny bestämmelse som anger att kommissionen ska ges ett mandat att ta fram en särskild EU-gemensam lista med de dataset som bäst kan anses bidra till samhällsekonomiska vinster inom EU. De kategorier av dataset som inkluderas i listan ska tillgängliggöras av medlemsstaterna utan avgifter och med minimala restriktioner. Motionärerna anser dock att etablerandet av en EU-gemensam lista med särskilda dataset i ett strukturerat format förutsätter ytterliga analyser. överlade utskottet med statsrådet , , om kommissionens förslag till revidering av direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Vidare prövade utskottet kommissionens förslag till ombearbetning av direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (COM[2018] 234). Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritets-principen. vill inledningsvis välkomna regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen . Skrivelsen är ett viktigt instrument för att utskottet ska kunna följa verksamheten inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Utskottet noterar att arbetstempot i EU i frågor som faller inom utskottets beredningsområde var högt . Utskottet höll över-läggningar med regeringen och fick information om frågor som berör utskottet. Vidare subsidiaritetsprövade utskottet 26 förslag från kommissionen, framför allt inom finansmarknadsområdet, och 2 förslag som lagts fram inom ramen för systemet för egna medel i EU-budgeten resulterade i motiverade yttranden till kommissionen. Utskottet noterar vidare att det kommande arbetet inom EU är inriktat på antagandet och genomförandet av tidigare presenterade förslag, vilket är naturligt med tanke på det stundande valet till . Av naturliga skäl tog även frågan om utträde i anspråk , och utskottet har behandlat ett antal förslag kopplade till detta. Osäkerheten om det brittiska utträdet består, och risken för ett avtalslöst utträde är tydlig. Enligt utskottet är ett avtalslöst utträde ett dåligt sätt att möta de utmaningar som utträdet innebär. Arbetet för att förbereda ett sådant utfall är fortfarande en nödvändig del av brexitarbetet. Utskottet följer förhandlingarna och beredskapsarbetet för att hantera ett avtalslöst utträde med stort engagemang, och arbetet kommer att intensifieras fram till utträdet. Utskottet stöder arbetet inom den europeiska planeringsterminen, som utgör en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken inom EU. Utskottet har tidigare framhållit vikten av att EU:s medlemsländer för en ekonomisk politik med nationellt ägarskap för genomförande av struktur-reformer, och den europeiska planeringsterminen stärker incitamenten för EU:s medlemsländer att föra en ansvarsfull finanspolitik. Enligt utskottet ska rådet och kommissionen när de tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken fullt ut respektera de nationella parlamentens roll. Som en liten, öppen ekonomi är det för del av stor betydelse att EU:s inre marknad utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. Utskottet har poängterat angelägenheten i att kapitalmarknaderna integreras ytterligare utan att den finansiella stabiliteten äventyras. Utskottet har också uttryckt betydelsen av finansiell stabilitet i EU:s omvärld och vidhåller att det ligger i såväl som EU:s intresse att även länder i unionens närområde utvecklar regelverk som främjar ekonomisk stabilitet och tillväxt. Utskottet är positivt till ökad konvergens och till ett harmoniserat genomförande av regelverk, men betonar vikten av att initiativ inte leder till att konsument- och investerarskyddet sänks i . När det gäller förhandlingarna om EU:s kommande långtidsbudget är den svenska restriktiva grundhållningen fast förankrad i . ska även i fortsättningen verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, vilket innebär en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin.