yttr · H605SfU3y · 2019-05-14 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder gav övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen. Regeringens redogörelse omfattar huvudsakligen åtgärder som vidtogs –. redovisar i detta yttrande sina överväganden i fråga om behandlingen av de riksdagsskrivelser som gäller utskottets beredningsområde. Inga motionsyrkanden har väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen redovisar regeringen behandlingen av 37 riksdagsskrivelser i ärenden som beretts av socialförsäkringsutskottet. Följande åtta riksdagsskrivelser har enligt redogörelsen inte slutbehandlats: – 2016/17:122 om felaktiga utbetalningar – 2016/17:144 om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen – 2016/17:236 om förstärkt arbete mot missbruk – 2016/17:318 om ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvandringen – 2017/18:41 om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser – 2017/18:124 om stärkt rehabiliteringskedja – 2017/18:208 om att förkorta handläggningstiderna – 2017/18:329 om retroaktivitet avseende efterlevandestöd Utskottet noterar inledningsvis, när det gäller riksdagsskrivelse 2018/19:80 som rör anslag inom utgiftsområde 8 Migration, att regeringen anger skrivelsen som slutbehandlad med hänvisning till det regleringsbrev för för som beslutades . Utskottet kan emellertid konstatera att regeringen först genom sitt beslut om ändring av regleringsbrevet angav som villkor för anslag 1:1 att av medlen endast får användas för att inrätta nya förvarsplatser. Regeringen har även i ändringsbeslutet gett i uppdrag att bl.a. öka antalet förvarsplatser samt redovisa behovet av förvarsplatser . Utskottet anser att det är olyckligt att regeringen i sin skrivelse anger skrivelse som slutbehandlad med hänvisning till det regleringsbrev som beslutades . Av de riksdagsskrivelser som anges som inte slutbehandlade i regeringens skrivelse kan konstateras att i det äldsta ärendet, riksdagsskrivelse 2016/17:122 om felaktiga utbetalningar, anges att en utredning tillsattes 2016 med uppdrag att bl.a. utvärdera tillämpligheten av bidragsbrottslagen (2007:612) och lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar i välfärdssystemen. Utredningen lämnade sitt betänkande , och remisstiden gick ut , . Med beaktande av att regeringen har berett tillkännagivandet och att ett remissbehandlat förslag funnits är det ytterst angeläget att frågan får sin lösning. Utskottet noterar att en proposition nu är aviserad till . Vad gäller tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2016/17:236 om direktåtkomst för till vissa uppgifter hos andra myndigheter och om uppdrag till att förstärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring anger regeringen i sin skrivelse att frågan fortfarande behandlas bl.a. med anledning av de synpunkter som lämnats i samband med remitteringen av betänkandet Stärkt ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2016:91). Remisstiden i detta ärende gick ut , . När det gäller frågan om s.k. direktåtkomst kan det vidare påpekas att det redan i utredningsbetänkandet Personuppgiftsbehandling på utlännings- och medborgarskapsområdet (SOU 2015:73) bl.a. föreslogs att skulle få medges direktåtkomst till vissa uppgifter hos . Mot den bakgrunden och oaktat frågans komplexitet är det ytterst beklagligt att regeringen ännu inte presenterat något förslag för att tillgodose tillkännagivandet. Det har gått sedan gjorde sitt tillkännagivande, och enligt utskottets mening är det angeläget att regeringen slutligen verkställer beslut. Även i riksdagsskrivelse 2016/17:318 om ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvandringen togs frågan om direktåtkomst upp, vilket visar att det är en angelägen fråga och att det är viktigt att ett förslag om detta utarbetas och läggs fram . I riksdagsskrivelse 2016/17:318 om ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvandringen behandlas också bl.a. den del av tillkännagivande som gällde att regeringen bör säkerställa att det görs en helhetsbedömning vid handläggningen av uppehållstillstånd för arbete. I sin skrivelse anger regeringen när det gäller denna fråga att åtgärder vidtagits som säkerställer en sådan ordning. Frågan om en helhetsbedömning vid handläggning av uppehållstillstånd för arbete behandlas även i ett ärende från /18, riksdagsskrivelse 2017/18:41 om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser. Regeringen anger i sin skrivelse bl.a. att en särskild utredare har haft i uppdrag att lämna förslag på författningsändringar som säkerställer att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivare utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel när det gäller villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det. Uppdraget har, när det gäller denna del, redovisats i promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). Av regeringens skrivelse framgår att i promemorian, som har remissbehandlats, beaktas inte material som blivit tillgängligt efter . Av två rättsfall från Migrationsöverdomstolen som beslutades därefter (MIG 2017:24 och MIG 2017:25) följer dock att en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor i det enskilda fallet måste göras för att kunna avgöra om dessa är i överensstämmelse med vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Utskottet anser att det inte är rimligt att utländska arbetstagare drabbas onödigt hårt om en arbetsgivare har begått ett mindre eller obetydligt fel. Det är heller inte proportionerligt att en seriös arbetsgivare förlorar viktig kompetens i sådana fall. är det viktigt att regler, avtal och branschpraxis respekteras när man tar in utländsk arbetskraft. Utskottet noterar även att statistik från visar att antalet utvisningar minskat sedan Migrationsöverdomstolens avgöranden. När det gäller de s.k. kompetensutvisningarna vill utskottet peka på att de frågor som kvarstår att lösa ryms inom den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, . Utskottet vill också understryka att det är viktigt att kommande förslag bygger på en bred överenskommelse och helhetslösning vad gäller arbetskraftsinvandringen. Utskottet utgår från att regeringen driver på och tar ansvar för att frågan fortsätter att beredas. När det gäller ett ärende från /18, riksdagsskrivelse 2017/18:329 om att skärpa regelverket för efterlevandestöd, anger regeringen i sin skrivelse att ärendet bereds i . Trots att tillkännagivande är relativt nytt är det enligt utskottets mening anmärkningsvärt att regeringen inte redovisar någon konkret beredningsåtgärd som vidtagits för att tillgodose tillkännagivandet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (C), (M), Kadir Kasirga (S), (KD), (S), (L), i (SD), (MP), (M), (SD), (S), (V) och (S). skrivelser till regeringen (M, SD, KD) (M), (M), (SD), (M), (KD), i (SD), (M) och (SD) anför: I regeringens skrivelse om skrivelser till regeringen – åtgärder , den s.k. skrivelse 75, redovisas ett antal tillkännagivanden som rör arbetskraftsinvandring och som redovisas som inte slutbehandlade. Bland annat gjorde ett tillkännagivande om att regeringen bör säkerställa att det görs en helhetsbedömning vid handläggningen av uppehållstillstånd för arbete (rskr. 2016/17:318 om ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvandringen). Regeringen anger i sin skrivelse att det har vidtagits åtgärder som säkerställer en sådan ordning. I den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, anges emellertid att problemet med kompetensutvisningar måste lösas. Mot den bakgrunden kan regeringens bedömning i denna del ifrågasättas. Vikten av att regeringen vidtar konkreta beredningsåtgärder med anledning av riksdagsbeslutet måste understrykas. Även i riksdagsskrivelse 2017/18:41 gjorde ett tillkännagivande om regelverket för arbetskraftsinvandring. Utskottet anförde bl.a. att det mot bakgrund av de problem som finns med dagens regler, där enskilda drabbas oproportionerligt hårt, är angeläget att frågan om återkallelse på grund av mindre avvikelser får en lösning . Regeringen anger i sin skrivelse att en särskild utredare haft i uppdrag att bl.a. lämna förslag på författningsändringar som säkerställer att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivare utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det. Regeringen anger vidare att i Ds 2017:64, som har remissbehandlats, redovisas händelser som inträffade före . Därefter har Migrationsöverdomstolen i två domar (MIG 2017:24 och MIG 2017:25) angett bl.a. att en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor i det enskilda fallet måste göras för att kunna avgöra om dessa är i överensstämmelse med vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Det kan konstateras att gjort en rad tillkännagivanden som rör arbetskraftsinvandring och s.k. kompetensutvisningar. Av regeringens skrivelse kan inte utläsas att några konkreta beredningsåtgärder vidtagits sedan Migrationsöverdomstolens domar. Det kan också konstateras att, och som anges ovan, det i den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, anges att problemet med kompetensutvisningar måste lösas. Frågan är ytterst angelägen, och regeringen måste vidta åtgärder så att frågan får en lösning. I ett nyare ärende, riksdagsskrivelse 2018/19:80 om anslag inom utgiftsområde 8 Migration, anger regeringen att skrivelsen är slutbehandlad genom regeringens beslut om regleringsbrev för och i förekommande fall ytterligare riktlinjer för de anvisade anslagen. Det kan dock konstateras att det var först genom ett beslut om ändring av regleringsbrevet som regeringen angav som villkor för anslaget 1:1 att 100 miljoner av medlen endast får användas för att inrätta av nya förvarsplatser. Det var även först genom det ändrade beslutet som fick i uppdrag att bl.a. öka antalet förvarsplatser samt i samråd med analysera och redovisa behovet av förvarsplatser och vilken effekt detta har på återvändandearbetet och brottsbekämpningen. Det bör understrykas att det är av stor vikt att regeringen lämnar korrekta uppgifter och redogörelser i sin skrivelse om åtgärder med anledning av skrivelser. skrivelser till regeringen (S, V, MP) (S), Kadir Kasirga (S), (S), (MP), (S), (V) och (S) anför: När det gäller riksdagsskrivelse 2016/17:122 om felaktiga utbetalningar anger regeringen att Utredningen om utvärdering av bidragsbrottslagen och lagen om underrättelseskyldighet (SOU 2018:14) överlämnade sitt utredningsbetänkande . Utredningen föreslår bl.a. att tillämpningsområdet för både bidragsbrottslagen och lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen ska utvidgas. Det kan konstateras att regeringen därefter lämnade lagrådsremissen Ett starkare skydd för välfärdssystemen. I lagrådsremissen föreslås bl.a. att bidragsbrottslagens tillämpningsområde ska utvidgas och även avse stöd, bidrag och ersättningar som beslutas av , Arbetsförmedlingen eller en kommun och som avser en enskild person, men inte betalas ut till den enskilde (ekonomiskt stöd). I lagrådsremissen anges det bl.a. att assistansersättningen måste anses vara en lika central välfärdsförmån, med samma behov av straffrättsligt skydd, i de fall ersättningen betalas ut till en assistansanordnare som när utbetalningen görs direkt till den enskilde. Regeringen föreslår vidare att maximistraffet för grovt bidragsbrott ska skärpas från fängelse till fängelse . Straffskalan kommer därmed att överensstämma med den som gäller för grovt bedrägeri och grovt skattebrott. Det föreslås även att preskriptionstiden för ringa och vårdslöst bidragsbrott ska förlängas från två till . En proposition är aviserad till . Mot den bakgrunden och med beaktande av valutgången och regeringsbildningsprocessen med en övergångsregering anser vi att tiden från tillkännagivande till dess att ett förslag arbetats fram inte kan anses anmärkningsvärt lång. I riksdagsskrivelse 2016/17:236 om förstärkt arbete mot missbruk av reglerna återfinns ett tillkännagivande till regeringen om att införa direktåtkomst för till vissa uppgifter hos andra myndigheter och om uppdrag till att förstärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Regeringen anger i sin skrivelse att frågan fortfarande hanteras med anledning av de synpunkter som lämnats i samband med remitteringen av betänkandet Stärkt ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2016:91). Vidare anges att för en löpande dialog med för att uppnå syftet att informationsutbytet mellan myndigheterna ska fungera på ett tillfredsställande sätt. Även riksdagsskrivelse 2016/17:318 om ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvandringen rörde frågan om direktåtkomst för . Det måste påpekas att frågan om direktåtkomst, som anges i utredningsbetänkandet SOU 2016:91, är mycket komplicerad och att hänsyn måste tas till risken för integritetskränkningar vid utarbetandet av nya lagförslag. Vi utgår från att regeringen arbetar med frågan om direktåtkomst och ser ingen anledning att rikta kritik mot regeringen i detta avseende. Ett relativt nytt ärende från /18 avser retroaktiv utbetalning av efterlevandestöd, riksdagsskrivelse 2017/18:329. Regeringen anger att ärendet bereds i . Vi ser positivt på att regeringen arbetar med frågan men anser att mer detaljerad information om hur arbetet bedrivs hade varit önskvärd.