yttr · H705SkU1y · 2019-11-06 00:00:00 — Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om att höja skatten på finanssektorn. Motionsförslaget om att införa en bankskatt avstyrks. Jämför avvikande mening 3 (V). En finansiell kris kan ge upphov till utdragna perioder av minskad produktion och sysselsättning och djupa nedgångar på tillgångsmarknaderna. Detta kan i sin tur försämra de offentliga finanserna genom lägre skatteintäkter och högre offentliga utgifter. Med hänsyn till de samhällskostnader som kan uppkomma i händelse av en finansiell kris bedömer regeringen att skatten på finanssektorn ska öka. Skatten bör enligt förslaget öka med . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft . I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del anförs att bankerna, särskilt storbankerna, drar nytta av såväl explicita som implicita garantier från staten. Därtill har bankerna särskilt gynnats av de olika sänkningarna av bolagsskatten . föreslår därför att en bankskatt ska införas i . Utskottet delar regeringens bedömning att det med hänsyn till de samhällskostnader som kan uppkomma i händelse av en finansiell kris bör ske en ökning av skatten på finanssektorn. Utskottet finner inte skäl att föregripa regeringens arbete och avstyrker motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att höja bolagsbeskattningen. Jämför avvikande mening 3 (V). biföll regeringens förslag om nya skatteregler för företagssektorn. Reglerna innebar bl.a. att bolagsskatten sänktes från till (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398). De nya reglerna trädde i kraft . I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del anförs att den svenska bolagsskatten ligger under OECD-snittet på . Vidare anförs att de svenska avskrivningsreglerna dessutom är mycket förmånliga i ett internationellt perspektiv. föreslår därför att bolagsskatten ska höjas och återgå till . Bolagsskattens storlek har stor betydelse för tillväxt och investeringar i landet. För att förbättra ramvillkoren och stärka konkurrenskraften för företagen i biföll regeringens förslag om att sänka bolagsskatten och expansionsfondsskatten från till . Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och avstyrker motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att avskaffa investeraravdraget. Jämför avvikande mening 3 (V). Bakgrund och gällande rätt Investeraravdraget infördes för att främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. Investeraravdraget ger tillväxtföretagen goda villkor att växa, utvecklas och anställa i . Genom att skapa incitament att tillföra eget kapital till dessa företag ökar soliditeten i företagen, vilket gör företagen mer robusta och livskraftiga. Vidare bidrar investeraravdraget till att jämna ut den skattemässiga behandlingen av investeringar som finansieras med eget respektive lånat kapital och till att sänka småföretagens kapitalkostnader. antog regeringens förslag till anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Investeraravdrag får därmed inte göras om den skattskyldige eller någon närstående under något av de två beskattningsåren närmast före det år när förvärvet sker (förvärvsåret) eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. Den nya bestämmelsen trädde i kraft . I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del föreslår att investeraravdraget av fördelningspolitiska skäl ska avskaffas. Tillgången till kapital är en avgörande faktor i nystartade och mindre företag samt i expansiva och innovativa företag. Investeraravdraget infördes för att främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. En förutsättning för avdraget är att det överensstämmer med bestämmelserna om statligt stöd i EUF-fördraget. antog kommissionen nya riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansiering. antog regeringens förslag om att anpassa investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Reglerna trädde i kraft . Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att förorda ytterligare förändringar och avstyrker därmed motionen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att införa ett klimatskatteavdrag. Jämför avvikande mening 1 (M). I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 5 i denna del anförs bl.a. att har en omfattande basindustri med gruvnäring, stålindustri, cementproduktion, kemiindustri samt massa- och pappersindustri. Vidare anförs att industrin har kommit långt i klimathänseende och är ett globalt föredöme. Basindustrin måste dock precis som alla andra sektorer minska sina utsläpp. föreslår därför att det ska införas ett klimatskatteavdrag för basindustri som investerar i teknik och som kan minska eller helt eliminera utsläppen. Utskottet anser att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att uppnå miljömål och avgörande för att minska vår miljö- och klimatpåverkan. Regeringen har inlett en kraftfull grön skatteväxling, där höjda miljöskatter växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Som en del av den gröna skatteväxlingen har regeringen t.ex. föreslagit att en skatt på förbränning av avfall ska införas . Regeringen tog vidare i propositionen Vårändringsbudget flera steg mot en höjd beskattning av fossila bränslen genom att skatterna höjdes för diesel som används inom gruvindustriell verksamhet och för fossila bränslen som används i kraftvärmeverk. Regeringen har också tagit flera initiativ till reformer för att nå miljömålen. Inom transportsektorn infördes bonus–malus-systemet för lätta fordon. Vidare infördes Bränslebytet som består av ett reduktionspliktssystem som kan bidra till minskade utsläpp från bensin och diesel genom ökad inblandning av biodrivmedel. Det s.k. Klimatklivet, som infördes för att ge stöd till konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå i hela landet, har utökats och investeringsprogrammet Industriklivet för att stödja utvecklingen av klimatsmarta lösningar ska förstärkas. Regeringen har vidare föreslagit en ny klimatpremie för ellastbilar och elektrifierade arbetsmaskiner samt att ekobonussystemet, som är tänkt att snabba på en överflyttning av godstransport från väg till sjöfart, ska förlängas. Regeringen har också i budgetpropositionen uttalat att man fortsätter att arbeta med att EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) ska skärpas ytterligare. Med hänsyn till det ovan anförda är utskottet inte berett att tillstyrka ett förslag om att införa ett klimatskatteavdrag. Motionen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på avfall som förbränns bör införas. Motionsförslagen om att avvisa regeringens förslag avstyrks. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD) och 4 (KD). Regeringen beslutade att en särskild utredare bl.a. skulle se över förutsättningarna för och analysera behovet av att införa en skatt på förbränning av avfall. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Brännheta skatter! Bör avfallsförbränning och utsläpp av kväveoxider från energiproduktion beskattas? (SOU 2017:83). Betänkandet har remissbehandlats. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären och utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Vidare ska sträva efter att uppnå en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering i enlighet med avfallshierarkin. En skatt på avfallsförbränning bör införas för att nå de nationella klimatmålen och en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Skatten förväntas leda till att avfallsförbränningskapaciteten i minskar efter 2030 och kan därmed också bidra till att minska territoriella fossila växthusgasutsläpp. Skatten bör utformas enligt en nettobeskattningsmodell, vilket innebär att skatt ska tas ut för avfall som förs in till en skattepliktig anläggning och avdrag ska medges för avfall, ämnen eller föremål som har upphört att vara avfall och som förs ut från anläggningen. Avfallsförbränningsanläggningar och samför-bränningsanläggningar ska vara skattepliktiga anläggningar. Skatt ska dock inte betalas för farligt avfall, biobränsle, animaliska biprodukter eller avfall som förs in till en samförbränningsanläggning som huvudsakligen producerar material, där avfallsförbränningen ingår i produktionen av materialet. Det sistnämnda undantaget förutsätter att materialet innehåller en del av avfallet eller dess restprodukter. Den som bedriver verksamheten på en avfallsför-brännings- eller samförbränningsanläggning ska vara skattskyldig. Skattesatsen bör vara per ton avfall. bör dock skattesatsen vara per ton avfall och bör skattesatsen vara per ton avfall. Det bör även göras en årlig omräkning av skattesatsen grundad på faktiska förändringar i konsumentprisindex. Sekundäravfall är utsorterat avfall som minst en gång ratats i försök till återvinning. En stor andel av detta lämnas till förbränning i en avfalls- eller samförbränningsanläggning. Något undantag för sekundäravfall är inte aktuellt, men regeringen avser att följa frågan om ett eventuellt undantag, särskilt med avseende på negativa konsekvenser för materialåtervinning. I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 5 i denna del avvisas regeringens förslag till skatt på avfallsförbränning. Även i partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del och 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del avvisas regeringens förslag. Utskottet anser likt regeringen att en skatt på avfallsförbränning bör införas för att nå de nationella klimatmålen och en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Utskottet utgår från att regeringen kommer att följa upp i vilken utsträckning skatten och dess utformning leder närmare sina mål på klimatområdet. Justerad skatt på drivmedel Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att koldioxidskatt och energiskatt som tas ut på bensin och diesel bör sänkas. Motionsförslagen om ändrade regler för koldioxidskatt och energiskatt avstyrks. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD) och 4 (KD). För att motverka ökade pumppriser på bensin och diesel som kan uppstå när inblandningen av biodrivmedel ökar till följd av reduktionsplikten och genom indexering av drivmedelsskatter 2020 föreslås att energiskatten på bensin och diesel sänks. Regeringen föreslår att skatten på koldioxid sänks, vilket medför att den generella skattenivån på fossilt kol upprätthålls även 2020 när andelen biodrivmedel i bensin och diesel är högre. Förslagen medför att skatten vid pump, utöver vad som följer av indexeringen med konsumentprisindex, inte höjs 2020. Regeringen avser att återkomma med ett förslag. Åtgärden bör genomföras . I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 5 i denna del föreslås att skatten på bensin och diesel sänks med per liter. I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del föreslås att hela indexeringen på bensinskatten avskaffas. Motionärerna vill dessutom sänka skatten på diesel och bensin med per liter och reformera reduktionsplikten. Vidare föreslår motionärerna att skatten på diesel för jord- och skogsbruksändamål sänks till dansk nivå. I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del föreslås att skattenedsättningen på diesel som används inom jordbruket utökas så att den totala skattenedsättningen utökas med i förhållande till regeringens förslag. Utskottet har inte någon invändning mot de bedömningar som regeringen redovisar. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att utjämna skattenivåerna för olika fordonstyper som drivs på el och om att ändra skatten på energiproduktion. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD) och 3 (V). träffades en blocköverskridande ramöverenskommelse på energiområdet, den s.k. energiöverenskommelsen. De delar i energiöverens-kommelsen som rör beskattning innebar att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas stegvis med start , att fastighetsskatten för vattenkraftverk sänks stegvis till av taxeringsvärdet med start och att dessa skattenedsättningar finansieras genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag. Regeringen föreslog i Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) att energiskatt ska tas ut av den generella nivån för bränslen som förbrukas för framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än den som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. När sådan förbrukning sker inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) ska koldioxidskatt tas ut av den generella nivån. För förbrukning utanför EU ETS ska koldioxidskatt även fortsättningsvis tas ut av den generella nivån. Regeringen bedömde att förslaget kan påskynda övergången till andra bränslen och att man avsåg att följa effekterna när det gäller kapacitetsförsörjningen i elsystemet. beslutade i enlighet med förslaget och ändringarna trädde i kraft . Den politiska överenskommelse som ingåtts mellan Socialdemokraterna, de gröna innehåller bl.a. ambitionen att ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Enligt punkt 31 ska fossilfri laddning och tankning möjliggöras genom att infrastrukturen byggs ut, och enligt punkt 34 ska driva på för en klimatlag på EU-nivå. I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 5 i denna del föreslås att den höjda skatten på kraftvärme avskaffas. Motionärerna föreslår vidare att skattenivåerna för olika fordonstyper som drivs på el utjämnas. I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del föreslås att höjningen av skatten på kraftvärmeverk återställs. I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del föreslår motionärerna att effektskatt på kärnkraftsreaktorer återförs med per megawatt och månad 2021 och per megawatt och månad 2022. Regeringen har uttalat att klimatarbetet är en av regeringens prioriterade frågor. Den politiska överenskommelse som ingåtts mellan Social-demokraterna, de gröna innehåller ambitiösa mål om att stimulera fossilfria transporter. Utskottet utgår från att regeringen i samband med detta beaktar beskattningsnivåerna för olika eldrivna transporter. Utskottet delar regeringens bedömning att den avskaffade nedsättningen av energiskatten och den höjda koldioxidskatten för värmeproduktion i kraftvärmeverk kan påskynda övergången till andra bränslen. Som en del av den blocköverskridande överenskommelsen 2016 har bl.a. ställt sig bakom regeringens förslag om att fasa ut skatten på termisk effekt i kärnkraftverk. Utskottet ser ingen anledning att tillstyrka en ändring av detta beslut. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsförslagen på detta område. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker förslagen om att avskaffa bonus–malus-systemet för personbilar respektive flygskatten och om att införa beskattning av konstgödsel. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD) och 3 (V). infördes ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. Huvudmotivet är att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp, och bonus–malus-systemet kan enligt regeringen komplettera de mer generellt verkande drivmedelsskatterna och bidra till att minska transportsektorns oljeberoende och klimatpåverkan. I den politiska överenskommelse som träffats av Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) anförs bl.a. att ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i miljövänlig riktning och att klimatbonusar och klimatavgifter på personbilar ska förstärkas och förenklas i budgetpropositionen (punkt 35). En punktskatt på flygresor infördes . Skatten har utformats som en skatt på kommersiella flygresor som ska betalas för passagerare som reser från en flygplats i i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. Skatt ska inte betalas för barn eller för passagerare som på grund av teknisk störning, väderförhållanden eller någon annan oförutsedd händelse inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid förnyad avgång, flygande personal som är i tjänst under flygningen samt transit- och transferpassagerare. Det flygföretag som utför flygningen ska vara skattskyldigt. Skyldighet att betala skatt ska inträda när flygplanet lyfter från en flygplats i . Skatten ska tas ut med olika nivåer beroende på om passageraren reser till en slutdestination i ett land som ligger helt inom , helt eller delvis i en annan världsdel än med ett avstånd om högst från eller i en annan världsdel än med ett avstånd längre än från . Vidare ska det göras en årlig omräkning av skattesatserna för och efterföljande kalenderår grundad på faktiska förändringar i konsument-prisindex. biföll , vid behandlingen av regeringens förslag i proposition 2018/19:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor två reservationer till finansutskottets förslag till riksdagsbeslut. tillkännagav för regeringen som sin mening att regeringen skulle återkomma med ett förslag om att flygskatten avskaffas från . anförs (punkt 32) att flygets klimatpåverkan ska minska, att krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle ska införas och att ett förslag om miljöstyrande start- och landningsavgifter ska tas fram. När ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. Vidare har partierna i avtalet enats om att förstärka insatser för den biologiska mångfalden (punkt 39). Skatten på gödselmedel slopades (bet. 2009/10:FiU1 och bet. 2009/10:SkU21). Beskattningen av handelsgödselkväve bedömdes ha haft liten påverkan på användningen inom jordbruket eftersom pris-förändringar på gödselmedel påverkar användandet relativt lite. I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 5 i denna del föreslås att flygskatten avskaffas. Även i partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del föreslås att flygskatten avskaffas. Motionärerna föreslår även att bonus–malus-systemet för personbilar avskaffas. I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del föreslås att en beskattning av konstgödsel införs i likhet med den som avskaffades 2009, men med en något högre beskattning på kvävekomponenten för att minska läckaget av kväve. För att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp per kilometer och minska vägtrafikens klimatpåverkan antog i samband med beredningen av budgetpropositionen ett bonus–malus-system. Systemet trädde i kraft och innebär att miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med en högre fordonsskatt. Utskottet ser inte något skäl att ompröva beslutet om att införa bonus–malus-systemet beslutade i samband med beredningen av budgetpropositionen att införa en punktskatt på flygresor. Utskottet uttalade då att även flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader och att det är nödvändigt med styrmedel som uppmuntrar konsumenterna att välja mer miljövänliga alternativ som kan leda till minskade koldioxidutsläpp, mindre klimatpåverkan och en ökad möjlighet att uppnå målen i det klimatpolitiska ramverket. Utskottet vidhåller sitt ställnings-tagande och är inte nu berett att tillstyrka förslag om flygskattens avskaffande. Utskottet konstaterar att i den sakpolitiska överenskommelse som ingåtts mellan Socialdemokraterna, de gröna betonas att ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i miljövänlig riktning och att förstärkta insatser ska vidtas för den biologiska mångfalden. Mot denna bakgrund är inte utskottet nu berett att förorda en ny skatt på konstgödsel. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om sänkt reklamskatt. Motionsförslaget om att avskaffa reklamskatten för ideella föreningar avstyrks. Jämför avvikande mening 4 (KD). I betänkandet Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) föreslog reklamskatteutredning ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man ansåg att reklamskatten borde avskaffas. Det konstaterades dock att det vid det tillfället saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det fanns särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav 2002 som sin mening att reklamskatten borde avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, borde prioriteras vid kommande budgetberedning (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten togs 2006 och 2008. Regeringen föreslår (punkt 16) att skattesatsen för annonser och reklam sänks från till . Gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt höjs från till för ett beskattningsår. Ändringarna träder i kraft . I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del föreslås att reklamskatten för ideella föreningar avskaffas. Motionärerna anför att det stärker föreningslivet och skapar större förutsättningar för föreningar att fokusera resurserna på kärnverksamheten som ofta kommer barn, unga och äldre till del. tillkännagav att reklamskatten borde avskaffas, och regeringen har uttalat att man delar uppfattning i frågan. När det gäller möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen tillkännagav att finansieringen av avvecklingen bör genomföras på det sätt som regeringen anser är möjligt och lämpligt. Utskottet konstaterar att regeringens förslag är i linje med tillkännagivanden och tillstyrker förslaget. Utskottet anser att ett förslag om att nu avskaffa reklamskatten för ideella föreningar är obehövligt varför motionsförslaget avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på plastbärkassar bör genomföras. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att inte införa en skatt på plastbärkassar. Jämför avvikande mening 1 (M). Regeringen bedömer att en skatt på plastbärkassar bör införas. Skatten bör kunna tas ut fr.o.m. . Enligt statistik från omsattes totalt 1 020 miljoner tunna (väggtjocklek ) och 67 miljoner tjocka plastbärkassar på den svenska marknaden . Den nuvarande förbrukningsnivån leder till ett ineffektivt utnyttjande av resurser och betydande nedskräpning, som i sin tur leder till spridning av mikroplaster i naturen. Enligt och rådets direktiv /62/EG av om förpackningar och förpackningsavfall (förpacknings-direktivet) ska vidta åtgärder för att säkerställa att den årliga förbrukningsnivån inte överskrider 40 tunna plastbärkassar per person . Regeringen bedömer att utan ytterligare styrmedel inte kommer att klara de kvantitativa mål som följer av för-packningsdirektivet. Det lämpligaste styrmedlet för att minska förbrukningen av plastbärkassar är enligt regeringen en punktskatt. Skatten bör tas ut av den som yrkesmässigt tillverkar, för in eller importerar plastkassar avsedda för att konsumenter inom handeln ska kunna packa eller bära varor. Plastbärkassar avsedda för varaktigt bruk bör dock inte omfattas av skatten. Från skattskyldighet bör undantas införsel, mottagande och import som sker med maximalt 40 plastbärkassar per tillfälle. Det bör vidare införas ett system med godkända lagerhållare som får uppskjuten beskattning i likhet med annan punktskattelagstiftning.