yttr · H605UU2y · 2019-02-20 00:00:00 — beslutade vid sitt sammanträde att inför sin beredning av betänkandet Offentlig förvaltning (bet. 2018/19:KU28) ge utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över motionerna 2018/19:15 yrkande 2, 2018/19:85, 2018/19:386 yrkandena 1 och 2, 2018/19:634, 2018/19:1195, 2018/19:1367 yrkande 7 och 2018/19:1383 yrkande 2. Dessa motioner rör representation i andra länder. begränsar sitt yttrande över motionerna till det som berör utskottets beredningsområde. I yttrandet finns två avvikande meningar (SD, KD, L). I motionerna 2018/19:15 av (SD) yrkande 2, 2018/19:85 av (SD) och 2018/19:634 av (SD) anför motionärerna att bör flyttas från till . Detta bör ske som en följd av att ska erkänna som huvudstad. Centrala organ som parlamentet, presidentens kontor, högsta domstolen och departementen är lokaliserade i . I motion 2018/19:1367 yrkande 7 framför m.fl. (SD) samma förslag. Vidare i motion 2018/19:386 av (KD) yrkande 1 anförs att bör flytta ambassaden från till . I yrkande 2 anförs att bör ta initiativ till ett gemensamt nordiskt ambassadområde i . I motion 2018/19:1195 anför (M) att samarbetet mellan , och bör utökas när det gäller ländernas utrikesrepresentation utomlands för att tillsammans kunna täcka ett större område samt minska administrativa kostnader. I motion 2018/19:1383 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att bör upprätta en ambassad i Somalilands huvudstad med ansvar för såväl som Somaliland. är det i i som hanterar de diplomatiska relationerna med . En ambassadflytt skulle stärka förbindelserna med och Somaliland, som det skulle ge möjlighet för att bistå i arbetet med att förbättra relationerna mellan och Somaliland. är instrumentella för genomförandet av vårt lands utrikes-, bistånds- och näringspolitik. Enligt utrikesutskottet behöver en effektiv och väl utrikesförvaltning både i och på plats ute i världen för att kunna förstå politiska och ekonomiska skeenden i världen och för att upprätthålla relationer som ligger till grund för samarbete inom utrikespolitik, utvecklingssamarbete och andra viktiga områden med andra länder, regioner och multilaterala organisationer. I enlighet med vad utrikesutskottet anfört i tidigare yttranden till om utrikesförvaltningen (t.ex. yttr. 2017/18:UU1y) vill utrikesutskottet påminna om att beslutskompetensen enligt regeringsformen ligger hos regeringen eller hos de myndigheter som ligger under regeringen när det gäller frågor som rör och utrikesförvaltningens organisation. Utskottet vill dock understryka vikten av att regeringen fortlöpande samråder med om utvecklingen av utrikesrepresentation. Att öppna och stänga en utlandsmyndighet påverkar internationella relationer och medför kostnader. Det är därför viktigt att sådana beslut är långsiktiga och bygger på väl förankrade strategier. Med anledning av flera motionsyrkanden om att ambassaden i ska flyttas till konstaterar utskottet i likhet med i betänkande 2017/18:UU14 att EU är tydligt i sin syn på som en separat enhet och som framtida huvudstad för två stater. Utskottet välkomnar att antog slutsatser där EU bekräftar sitt starka stöd för tvåstatslösningen och understryker att EU:s ståndpunkt om är oförändrad. Utskottet konstaterar att har fått en särskild status av FN och att säkerhetsrådet har uppmanat världssamfundet att respektera denna. Utskottet konstaterar att säkerhetsrådet framhöll detta senast i resolution (2016) . Utskottet anser att alla slutstatusfrågor, inklusive status, måste lösas genom förhandlingar mellan parterna och inte genom unilateralt agerande. Med anledning av att ett par motioner framhåller vikten av ett utökat samarbete mellan nordiska länder när det gäller utrikesrepresentation konstaterar utskottet att löpande undersöker möjligheterna till samlokalisering med andra länder, inte minst de nordiska. Det finns på ca 25 orter någon form av nordisk samlokalisering, i många fall med administrativ samverkan. Bland annat har den administrativa integrationen kommit långt i och . Utskottet vill, i linje med vad som anförs i motion 2018/19:1195, betona vikten av nordiskt ambassadsamarbete och välkomnar att regeringen fortsätter att undersöka möjligheterna till samlokalisering med andra länder, inklusive de nordiska länderna. När det gäller motionsyrkandet om att upprätta en ambassad i Hargeysa i Somaliland konstaterar utskottet att en förutsättning för etablering i enlighet med vad som föreslås i motionen är att erkänner Somaliland som stat. Utskottet konstaterar att frågan om erkännande av stater inte omfattas av betänkande Offentlig förvaltning. avser att återkomma till denna frågeställning framöver på grundval av motioner från allmänna motionstiden /19. Som bakgrund vill utskottet dock informera om sina tidigare skrivningar. I betänkande 2017/18:UU15 har utskottet redovisat de grundläggande kriterier som finns när det gäller att erkänna stater. erkänner stater, inte regeringar eller politiska aktörer. Stater är de viktigaste folkrättsliga subjekten. Grundläggande för erkännande av en stat är existensen av ett bestämt territorium och av en befolkning. Vidare krävs en regering som med ett rimligt mått av stabilitet utövar en effektiv kontroll över detta territorium. Regeringen ska också ha vunnit ett rimligt mått av självständighet utåt och accepteras någorlunda allmänt internationellt. Vidare redogör utskottet i det ovan nämnda betänkandet för sin ståndpunkt när det gäller erkännande av Somaliland. står nu inför utmaningen att fortsätta den federala statsbyggnadsprocessen. I detta ingår att reglera förhållandet mellan centralregeringen och de federala delstatsregeringarna. Utskottet konstaterar att konfliktlösning och försoning är viktiga delar i denna process. Utskottet framhåller att ger stöd till dialog- och medlingsinsatser i , vilket även inkluderar dialog mellan den federala regeringen och Somaliland, och hoppas att denna dialog snart kan ges ny energi. Utskottet noterar att regeringens uppfattning är att ett erkännande av Somaliland som självständig stat inte skulle gynna den fortsatta fredsprocessen i utan till och med kunna inverka negativt på utvecklingen i regionen. Utskottet kan därutöver konstatera att Somalilands önskan om att erkännas av det internationella samfundet som en självständig stat inte har rönt några framgångar. har konsekvent i resolutioner slagit fast att suveränitet, territoriella integritet och enighet ska respekteras. I interimsförfattning föreskrivs att de gränser som hade års författning fortfarande gäller och att ingen delstat eller region har rätt att bryta sig loss från landet. Utskottet kan konstatera att inget land har erkänt Somaliland och att Somaliland inte heller är medlem i AU[1]. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utrikesutskottet att bör avstyrka motionerna 2018/19:15 yrkande 2, 2018/19:85, 2018/19:386 yrkandena 1 och 2, 2018/19:634, 2018/19:1195, 2018/19:1367 yrkande 7 och 2018/19:1383 yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (M), (M) och (M). Offentlig förvaltning (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Alla stater har rätt att bestämma var huvudstaden ska förläggas. Israeliska parlamentet beslutade att är den judiska statens huvudstad. flyttade sin regering till västra 1950. Det israeliska parlamentet, presidentens kontor, högsta domstolen och departementen är placerade i . i bör vara förlagd i som de facto är huvudstad. täcker i även . bör se över möjligheten att upprätta diplomatiska förbindelser med Somaliland och upprätta en ambassad i Somaliland. En sådan flytt skulle stärka och Somalilands legitimitet. Det skulle effektivisera arbete i och Somaliland och göra det möjligt för att bistå i arbetet med förbättrade relationer mellan och Somaliland. I den del av utskottets ställningstagande som avhandlar placeringen av en ambassad i Somaliland refererar utskottet till ett antal grundläggande kriterier när det gäller att erkänna stater, som beskrivits i tidigare betänkanden från utskottet. Det som utskottet refererar till är effektivitetsprincipen som har tre villkor för erkännande (ett bestämt territorium, en befolkning och en regering med effektiv kontroll). Utskottet borde i sitt ställningstagande beskriva de faktiska omständigheterna kring att den i flera fall frångått den grundläggande effektivitetsprincipen för att i stället använda sig politiskt av rättsenlighetsprincipen. Rättsenlighetsprincipen säger att stater som inte har full kontroll på sina gränser på grund av folkrättsvidriga handlingar från andra länder ändå kan erkännas. Med det anförda anser att bör tillstyrka motionerna 2018/19:15 yrkande 2, 2018/19:85, 2018/19:634, 2018/19:1367 yrkande 7 och 2018/19:1383 yrkande 2. Offentlig förvaltning (KD, L) (KD) och (L) anför: och Liberalerna anser att de facto är huvudstad. Det israeliska parlamentet, , statschefens residens, centrala myndigheter samt högsta domstolen är lokaliserade till , vilket befäster statusen som huvudstad. I ett historiskt perspektiv har aldrig varit huvudstad i något annat land än och aldrig för något annat folk än det judiska. Den judiska kopplingen till går 3 . Mot denna bakgrund är det våra partiers uppfattning att den svenska ambassaden bör flyttas från till . Ett sådant beslut skulle ge en tydlig signal till parterna i en eventuell kommande fredsprocess att menar allvar när vi argumenterar för en rättvis fred för alla. bör verka för ett gemensamt nordiskt ambassadområde i . Sådan samverkan kan visa på de fördelar som finns när grannar lever i endräkt och arbetar tillsammans. Med det anförda anser och Liberalerna att bör tillstyrka motion 2018/19:386 yrkandena 1 och 2. [1] Afrikanska unionen.