yttr · H705SkU1y · 2019-11-06 00:00:00 — har gett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över avsnittet Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor i regeringens proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen samt de motioner som kan komma att väckas med anledning av detta avsnitt. Utskottet har behandlat ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution i yttrande 2019/20:SkU2y Utgiftsram för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. I detta yttrande behandlar utskottet övriga frågor i det aktuella avsnittet. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (M, SD, V, KD). Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken, tillstyrker de förslag som regeringen lägger fram i propositionen och har ingen invändning mot de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisar. Utskottet tillstyrker regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster och de preliminära beräkningarna av statsbudgetens inkomster . Utskottets ställningstaganden innebär bl.a. följande ändringar på skatteområdet fr.o.m. . Den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt) avskaffas. Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks. Detta sker genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst mellan ca 210 000 och . För rätt till skattereduktion när arbetet har utförts av en näringsidkare som är godkänd för F-skatt eller, om arbetet utförts utomlands, genomgår mot-svarande kontroll i utlandet krävs att det utförda hushållsarbetet har betalats elektroniskt. Betalningen ska anses ha skett elektroniskt endast om den har förmedlats av en betaltjänstleverantör enligt lagen om betaltjänster och innehåller uppgifter om avsändare, mottagare, belopp och tidpunkt. Lagen tillämpas första gången på begäran om utbetalning som avser arbete som har betalats av köparen efter ikraftträdandet. Kravet på att personen ska omfattas av en annan medlemsstats lagstiftning om social trygghet för att få göra avdrag för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter som betalats i överensstämmelse med förordning 883/2004 tas bort. Det förtydligas att också avgifter som betalats i överensstämmelse med förordning 1408/71 ska dras av. Skattereduktion för allmän pensionsavgift vid inkomst av annat förvärvsarbete ska endast göras för betald allmän pensionsavgift. Skattesatsen för annonser och reklam sänks från till . Gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt höjs från till för ett beskattningsår. Avskaffad övre skiktgräns för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt) Ytterligare sänkt skatt för personer Krav på elektronisk betalning för rätt till RUT- och ROT-avdrag Allmänt avdrag för utländska socialförsäkringar och skattereduktion för allmän pensionsavgift Skattereduktion för boende i kommuner som i sin helhet ingår i stödområde A eller B Gåvor till ideell verksamhet Avgift till fackföreningar och arbetslöshetskassor Skattefrihet för försäljning av viltkött Sänkt skatt på jobb och företagande som en del av en grön skatteväxling Ekonomiskt arbetsgivarbegrepp vid beskattning av utomlands bosatta personer som tillfälligt arbetar i Ett system för anstånd med betalning av kupongskatt i vissa fall Höjt tak för uppskov med kapitalvinstbeskattning vid avyttring av privatbostad Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Sänkt beskattning av sparande på investeringssparkonto m.m. Kapitalbeskattning, arvs- och gåvobeskattning m.m. Justerad skatt på drivmedel Övriga förslag på mervärdesskatteområdet 1.Skattefrågor i budgetpropositionen (M) 2.Skattefrågor i budgetpropositionen (SD) 3.Skattefrågor i budgetpropositionen (V) 4.Skattefrågor i budgetpropositionen (KD) Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken och föreslår att , , och förslag om en annan inriktning avslås. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Regeringen föreslår (punkt 1 i denna del) att godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Propositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. Regeringen framhåller att skattepolitiken ska säkra stabila skatteintäkter och skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. De föreslagna skatteförändringarna syftar till att bidra till en ökad sysselsättning, ett ökat antal arbetade timmar och att klimat- och miljömål nås, som välfärdens finansiering säkras. Regeringen föreslår att den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt, s.k. värnskatt, avskaffas . Avskaffandet innebär att den högsta marginalskatten sänks . Reformen bedöms bl.a. kunna öka antalet arbetade timmar. Den långsiktiga självfinansieringsgraden för reformen bedöms ligga . Bedömningen av effekterna är dock osäker och effekterna infaller successivt efter reformens genomförande. Regeringen avser att ta bort skillnaden i beskattning mellan pension för personer och lön för personer och föreslår därför att skatten för äldre sänks. Skattesänkningen sluter den skillnad i beskattning mellan löneinkomst och pension som fanns . Kravet på att en person ska omfattas av en annan medlemsstats lagstiftning om social trygghet för att få göra avdrag för obligatoriska utländska social-försäkringsavgifter tas bort och skattereduktion för allmän pensionsavgift vid inkomst av annat förvärvsarbete ska endast göras för betald allmän pensionsavgift. Som en del av en grön skatteväxling avser regeringen att föreslå att en skatt på förbränning av avfall införs. Syftet med skatten är att nå de nationella klimatmålen och att skapa en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Avsikten är att skatten ska införas . Regeringen avser också att föreslå att inkomstskatten sänks för personer i vissa glest befolkade områden, främst i och nordvästra . Regeringen kommer att återkomma med ett förslag . Regeringen avser även att i nästa budgetproposition återkomma med förslag på sänkt skatt på jobb och företagande om som en del av den gröna skatteväxlingen. Regeringen har vidare för avsikt att föreslå en skatt på plastbärkassar fr.o.m. . Syftet med skatten är att minska spridningen av mikroplaster i naturen och bidra till att senast uppnår EU:s mål om en förbrukning om maximalt 40 plastbärkassar per person och år. För att motverka ökade pumppriser på bensin och diesel som kan uppstå när inblandningen av biodrivmedel ökar till följd av reduktionsplikten och genom indexering av drivmedelsskatter 2020 föreslås att energiskatten på bensin och diesel sänks. Regeringen föreslår också att skatten på koldioxid sänks, vilket medför att den generella skattenivån på fossilt kol upprätthålls även 2020 när andelen biodrivmedel i bensin och diesel är högre. Förslagen medför att skatten vid pump, utöver vad som följer av indexeringen med KPI, inte höjs 2020. För att förbättra möjligheterna för företag att bedriva forskning och utveckling avser regeringen att föreslå att nedsättningen av arbets-givaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling förstärks. Åtgärden är en del av regeringens gröna skatteväxling. För att underlätta rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden, så att människor kan flytta dit jobben finns, avser regeringen vidare att föreslå att taket för uppskov med kapitalvinstbeskattning vid avyttring av privatbostäder höjs permanent fr.o.m. . föreslår i partimotion 2019/20:3060 av och yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. vill fortsätta sänka skatten för dem som arbetar. Man gör det för att det är rätt; det ökar sysselsättningen och det är rättvist; ansträngning ska löna sig. De samlade skatterna i är fortsatt höga för personer med låga inkomster; för ensamstående är de bland de högsta inom . Skatterna behöver därför bli lägre särskilt för dem med låga inkomster. föreslår en förstärkning av jobbskatteavdraget som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men som blir särskilt märkbar för dem som tar steget in på arbetsmarknaden från utanförskap. Alla som tjänar får en skattesänkning som motsvarar . En viktig del i att öka tillväxten är att fler ska jobba mer, och att fler ska utbilda sig för att kunna ta högkvalificerade jobb. I förlängningen krävs det också att fler människor arbetar fler timmar för att finansiera välfärden. Höga marginalskatter minskar drivkraften att utbilda sig och att arbeta mer. betalar stora grupper mer än hälften av sin löneökning i skatt och det vill ändra på. Därför föreslår man nu att nivån på den statliga inkomstskatten trappas ned 2020–2022. Det är ett första steg inom ramen för skattereform så att den som betalar en genomsnittlig skattesats inte ska betala mer än hälften av sin löneökning i skatt. Att värnskatten tas bort 2020 är ett välkommet första steg men det räcker inte. Marginalskatterna behöver sänkas ytterligare för att principen om hälften kvar återigen ska gälla. I den här budgetmotionen prioriterar det som är viktigast för . Det handlar bl.a. om att stärka sammanhållningen i . Om ska hålla ihop måste alla ha råd att transportera sig. budget innebär att priset på bensin och diesel sänks med vid pumpen . Höjda drivmedelsskatter, ny flygskatt och hot om en lastbilsskatt är några exempel på förslag som drabbar eller riskerar att drabba inte minst landsbygden. Lika viktig är sammanhållningen mellan generationer. Alla som har bidragit till att bygga upp landet ska kunna gå i pension trygga i att den pension man får behålla efter skatt kommer att vara tillräcklig. Därför vill stärka alla pensionärers ekonomi. Den skattesänkning som man föreslår innebär att den som har en pension på får en skattesänkning på . Skattesystemet behöver inte fler särlösningar, som regeringen och stödpartierna nu föreslagit. Vad som behövs är i stället en skattereform som utgår från samhällsproblemen och med syfte att förenkla för företag att skapa fler jobb, öka tillväxten och värna sammanhållningen. I budgetmotionen tar ytterligare steg i skattereformen där skatt på arbete växlas mot skatt på konsumtion och konsumtionslån. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . Villkoren för att starta, växa och expandera måste då vara goda. Fler ska våga lämna trygga och välbetalda jobb för att starta företag. vill också undersöka hur ett svenskt ägande kan värnas och stärkas, eftersom nyare forskning allt tydligare visar att det spelar roll vem som äger företagen och var dessa ägare hör hemma. Det behövs också mindre av särlösningar och ett enklare skattesystem. Skattereformen ska också underlätta för ökad tillgång till bostäder. Problemen på bostadsmarknaden och bristen på bostäder beror inte i huvudsak på skattesystemet men skatterna utgör en del av lösningen. Svenska företag vittnar om problem med rekrytering och tillgång till kapital i framför allt tidiga faser. Därför är det centralt att se över hur investeringar och företagande kan löna sig bättre i . För snabbväxande globala bolag krävs också bättre villkor för internationella rekryteringar. Därför vill se över hur bättre regler för personaloptioner i tillväxtföretag kan införas. gör expertskatten mer konkurrenskraftig för att öka tillgången på kompetens och därmed möjliggöra fler investeringar i . Svenska folket betalar bland världens högsta skatter och ska också kunna räkna med att varje krona gör så stor nytta som möjligt. Varje skattekrona – även om beloppen är små – som slösas bort, tär på skattemoralen och skadar sammanhållningen i vårt land. En skattereform ska utgå från de samhällsproblem som behöver lösas. ser förvisso behovet av att förenkla och förtydliga skattesystemet men det bör aldrig vara det enda eller det primära syftet med en reform. Skattereformen bör göras i syfte att skapa fler jobb, öka tillväxten och värna sammanhållningen. Det är för svårt för utrikes födda i allmänhet och nyanlända i synnerhet att komma in på den svenska arbetsmarknaden och skaffa sig egen försörjning. Tillväxten per person är låg både i ett historiskt och i ett internationellt perspektiv. Arbetskraftsbristen är stor i nästan alla sektorer, inte minst i välfärden. Allt för många företag och entreprenörer väljer att expandera i andra länder än . För att öka drivkrafterna till arbete och företagsamhet behöver skattesatserna komma ned, skattebaserna breddas och det totala skattetrycket sänkas. Dessutom behöver kombinationen av skatter och de samlade bidragssystemen analyseras samlat för att inte utanförskapet återigen ska ta fart när ekonomin vänder ner. skattereform har följande utgångspunkter. Rätt utformad har en skattereform betydande positiva dynamiska effekter, alltså högre skatteintäkter till följd av att fler jobbar, fler arbetade timmar och en högre tillväxt. Ska vi lösa de utmaningar vi står inför behöver skattetrycket sänkas. Därför kommer delar av skattesänkningarna att finansieras av utgifts-minskningar och vår skattereform kombineras därför med en utgiftsreform. I den här budgetmotionen tar vi de första stegen genom att föreslå höjt bolånetak för att fler ska få möjlighet att köpa sin första bostad och att gradvis slopa ränteavdragen för lån utan säkerhet för att stärka den finansiella stabiliteten. finns det nedsättningar av energiskatten för vissa typer av elanvändning men inte för annan, liknande användning. Exempelvis har spårbunden trafik som drivs på el nedsatt elskatt, medan eldrivna fordon som inte är spårbunden, såsom elbussar och ellastbilar, inte har det. På samma sätt har större skepp inom den yrkesmässiga sjöfarten lägre skatt på . Dessa skillnader bör tas bort genom att elbussar och ellastbilar liksom batteridrivna fartyg och elhybrider också ges lägre skatt. vill att skattenivåerna för olika fordonstyper som drivs på el utjämnas. Höjda miljöskatter bör övervägas – men bara om de faktiskt minskar, inte bara flyttar, utsläppen och bara om de inte lägger orättvisa bördor på landsbygden. säger därför nej till skatter på elektronik och kläder liksom till flygskatt och höjda drivmedelsskatter. anser också att man bör vara försiktig med att finansiera alltför stora delar av skattereformen med höjda miljöskatter, eftersom skattebaserna minskar om skatterna fungerar som det är tänkt och leder till omställning. vill fortfarande ha ett skattesystem som omfördelar men fördelningsprofilen får inte bli överordnad möjligheterna att åtgärda samhällsproblem. Förutom att minska skattetrycket generellt ska legitimiteten också förbättras genom att rättssäkerheten inom skatteområdet stärks. Inriktningen för denna del av skattereformen är att öka förutsägbarheten inte minst för företag och stärka den enskildes ställning i förhållande till . får inte fusket med skattemedel underlättas. föreslår i partimotion 2019/20:2682 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. är ett tillväxt- och välfärdsvänligt parti. Välstånd genereras genom arbete, vilket stimuleras genom ett dämpat skattetryck. har samhället stora gemensamma behov, vilket kräver finansiering. Debatten om skattenivåer i en inrikespolitisk, svensk kontext har ofta varit mer polariserad än de sakpolitiska skillnaderna. Även om höger och vänster har olika ideologiska utgångspunkter är inte skillnaden i förd politik enorm. Partiets ideologiska profil handlar i första hand om vad pengarna ska användas till, nationens och medborgarnas bästa. Det är viktigt att upprätthålla skattebetalarnas respekt för den offentliga ekonomin, och om skattemedel förslösas blir effekten den motsatta. står för en pragmatisk, avvägd skattepolitik som understryker solidaritet och nationell sammanhållning, som den som arbetar ska kunna känna en trygghet i att inte bli beskattad med än vad som verkligen behövs. Det är inget självändamål att behålla värnskatten . Frågan är snarare i vilken ordning man ska genomföra reformer, när det ekonomiska utrymmet är begränsat. För den som står på tröskeln till arbetsmarknaden kan lägre skatt på arbete innebära ett extra incitament att utbilda sig, söka ett arbete eller på annat sätt anstränga sig extra för att ta steget från bidrag till självförsörjning. prioriterar därför skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare och ytterligare sänkt skatt för pensionärer framför ett slopande av värnskatten, vilket för övrigt utgör en större skattelättnad för skattebetalarna som kollektiv. Ingen ifrågasätter att bränsle ska beskattas och att vägtrafiken ska bidra med intäkter till statens kassa, inte minst för att infrastrukturen måste finansieras. I den svenska debatten har dock en mycket skruvad diskussion uppstått, där i synnerhet bil- och flygtransporter utmålas som skadliga för miljön och samhället. Transporter ger definitivt upphov till koldioxidutsläpp, men diskussionen har fått besynnerliga proportioner. Man kan misstänka att miljödebatten ses som en ursäkt för att utkräva allt högre skatter från landets bilister och flygresenärer, pengar som sedan förs över till annat politikerna vill prioritera. föreslår i partimotion 2019/20:2915 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, öka jämlikheten, få fler människor i arbete och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och fördelas efter behov. Skatteflykt och skattebrott ska bekämpas kraftfullt och principen om lika skatt vid lika inkomst ska återupprättas. I sin motion lägger en rad skatteförslag utifrån dessa principer. Vi ökar beskattningen av kapital och förmögenheter som vi sänker skatten för låg- och medelinkomsttagare. Vi slopar också en rad ineffektiva skattesubventioner och använder dessa pengar för att stärka välfärden och genomföra samhällsnyttiga investeringar som långsiktigt stärker det svenska samhället. Beskattning av drivmedel är ett viktigt verktyg för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Men den är också ett exempel på ett trubbigt verktyg som inte gör skillnad på höginkomsttagare med god tillgång till kollektivtrafik och en låginkomsttagare i glesbygd utan tillgång till alternativ till bilen. anser att det är angeläget att utforma träffsäkra styrmedel för att minska klyftorna mellan stad och landsbygd och att det vid behov införs kompensatoriska åtgärder för att beakta rättviseperspektivet när t.ex. skatter ger negativa fördelningseffekter. För att möta en ökad elektrifiering av vägtrafiken med stärkt regional rättvisa anser vi att det är angeläget att arbetet redan nu inleds med en reform av vägtrafikbeskattning. föreslår i partimotion 2019/20:3341 av m.fl. yrkande 1 att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. Generationsväxling måste underlättas – både inom familjen och till anställda som är villiga att ta över när en företagare går i pension. Därutöver måste vi motverka orimliga skatter för entreprenörer och minska regelkrånglet, förbättra myndigheternas handläggning av ärenden kopplade till företag och förbättra tillgången till kapital. Svensk politik förmedlar i alltför stor utsträckning att människor som passerat 65 inte har något mer att bidra med till samhället. Det friska åldrandet, de äldre som en viktig resurs och ett välfungerande samspel mellan generationerna är viktiga beståndsdelar i seniorpolitik. Därför vill vi både skapa fler möjligheter för äldre att arbeta längre upp och förbättra pensionärernas ekonomi, genom att bl.a. genomföra ytterligare skattesänkningar för pensionärer, utöka jobbskatteavdraget för den som fortsätter att jobba efter och genom höjt tak i BTP. Att förbättra äldres ekonomi är också viktigt för att äldre som vill ska ha råd att flytta till nybyggda trygghetsboenden, och på så sätt få igång flyttkedjor på bostadsmarknaden. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Genom att rikta förstärkningar av jobbskatteavdraget till grupper där drivkrafterna till och lönsamheten att arbeta särskilt behöver förstärkas kan stora förbättringar uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. För en äldre med i inkomst ger vårt förslag om en ytterligare utökning av jobbskattavdraget ca i sänkt skatt, utöver det redan dubbla jobbskatteavdraget. Genom det kan den äldre gå ned i arbetstid med bibehållen disponibel inkomst eller stimuleras att jobba extra då det lönar sig väsentligt bättre. Reformen kostar ca 2020. Dubbelt jobbskatteavdrag föreslår också för de unga upp till som omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och för nyanlända i . Det innebär att de grupper som kan komma i fråga för inträdesjobb eller andra åtgärder skulle få en kraftig skattelättnad som gör det lönsamt att ta ett arbete också till något lägre lön. På så sätt kan fler arbetstillfällen för arbetskraft med något lägre kvalifikationer växa fram. Personer som varit borta länge från arbetsmarknaden kan få nystartsjobb, vilket innebär att arbetsgivaren inte betalar någon arbetsgivaravgift. För denna grupp personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning vill vi också ge dubbelt jobbskatteavdrag baserat på hur länge man varit frånvarande från arbetsmarknaden. För att fler ska ta examen från högre studier tidigare inför vi också en period med dubbelt jobbskatteavdrag för de som tar akademisk examen och börjar jobba före 25. Det dubbla jobbskatteavdraget för unga, nyanlända och de som kommer tillbaka från arbetslöshet eller sjukskrivning ges fullt ut upp till arbetsinkomster på och trappas sedan successivt av för månadsinkomster . För inkomster ges ordinarie jobbskatteavdrag. föreslår mer konkurrenskraftiga skatter på delägarskap för nyckelpersoner i växande företag. För att underlätta för små företag att rekrytera kompetent arbetskraft vill man göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. verkar för ett bra skatteklimat för företagen. I regeringens budgetproposition tas skattenedsättningen för kraftvärmeverk bort, en avfallsförbränningsskatt införs och kemikalieskatten höjs. menar att kemikalieskatten inte bör höjas från nuvarande nivåer. vill också skjuta upp införandet av avfallsförbränningsskatten. Branschen har fått på sig att hantera skatteförändringen och därför bör den inte införas eller 2021. I vårt budgetalternativ införs den först . föreslår en bred skattesänkning för alla hushåll. För att göra det mer lönsamt att arbeta och att ha arbetat är skattesänkningen konstruerad så att de som jobbar och de som är pensionärer får dubbelt så stor skattelättnad som de som har socialförsäkringsinkomster. Med denna skattereduktion kompenseras hushållen om för de högre kostnader för bostadslån som uppstår med något sänkta ränteavdrag. Personer med arbetsinkomster, pension och näringsinkomster får en skattesänkning på av inkomsten . Det innebär per person i skattesänkning. För en snittsvensk med innebär det en skattelättnad på . föreslår i budgeten en ytterligare höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt från till . Det innebär i sänkt skatt för omkring 1,4 miljoner löntagare, jämfört med de drygt 300 000 som betalar värnskatt. gör även en extra höjning av brytpunkten 2021, vilket innebär att skiktgränsen blir ca , inklusive indexuppräkning. Jämfört med den beräknade skiktgränsen innebär det mer . föreslår ett jobbskatteavdrag för föräldrar som är en fast nivå. Reformen byggs ut stegvis med per förälder 2021 och sedan per förälder . Ambitionen är fler steg därefter. För att värna små barns tid med sina föräldrar ska skattereduktionen för föräldrar till barn som är 0–inte bara omfatta förvärvsinkomster utan även föräldra-penning, men även andra socialförsäkringsinkomster som a-kassa och sjukförsäkring.