yttr · H605SkU6y · 2019-05-22 00:00:00 — föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar dessa avser skatteutskottets beredningsområde. I fyra avvikande meningar tillstyrker , de förslag till riktlinjer som lagts fram av respektive parti. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns i de delar de avser skatteutskottets beredningsområde och att , , och förslag om en annan inriktning avslås. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riktlinjernas syfte är att ange politikens inriktning inför budgetpropositionen . De globala klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Det mål som har beslutat om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären ska uppnås. Ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i miljövänlig riktning och bidra till att fler kan göra klimatsmarta val i sin vardag. Miljöskadliga subventioner behöver fasas ut såväl i som globalt. En kraftfull grön skatteväxling ska genomföras. Samhällets klimatinvesteringar ökar och bidrar till jobb och företagande i hela landet. Företagen har en nyckelroll i den gröna omställningen. Ambitionen är att klimatomställningen ska ske på ett sådant sätt att alla har möjlighet att vara en del av lösningen. Den ekonomiska politiken ska fortsätta att bidra till att de svenska miljömålen nås. Möjligheterna att starta och driva företag samt att lyckas som företagare ska bli bättre, och skatten på arbete sänkas. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en sakpolitisk överens-kommelse mellan Socialdemokraterna, . Till följd av målet om att inte ska ha några nettoutsläpp till atmosfären behöver utsläppen av koldioxid från svenska kraftvärme-anläggningar minska. Regeringen föreslår därför att energi- och koldioxid-skatten höjs för fossila bränslen som används i kraftvärmeverk för produktion av värme till fjärrvärmenätet. Flygets klimatpåverkan ska minska. Efter förslag i budgetpropositionen infördes en skatt på flygresor fr.o.m. . Flygskatten bör behållas, och i bereds nu frågan om att komplettera regleringen med att införa en reduktionsplikt för biodrivmedel i flyg. En hög inblandning av hållbart förnybart bränsle ska ges ekonomiska incitament. ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en skatt på flygbränsle som kan ersätta dagens skatt på flygresor. Mindre, regionala flygplatser som påverkas negativt av flygskatten får ett särskilt stöd. I syfte att minska utsläppen av koldioxid från gruvsektorn, och bidra till en globalt hållbar utveckling, föreslår regeringen att nedsättningarna av energi- och koldioxidskatten avskaffas för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. beskattas kemikalier i viss elektronik för att driva på utvecklingen mot en giftfri hemmiljö. För att öka kemikalieskattens styreffekt föreslår regeringen att skattenivåerna och det maximala skattebeloppet per vara höjs. För varor som innehåller mindre hälsofarliga kemikalier finns fortsatt möjlighet till avdrag av skatten. sänktes mervärdesskatten på förevisning av naturområden och dylikt (naturguidning). tillkännagav att mervärdesskatten bör höjas till . Regeringen vill dock fortfarande främja möjligheterna att bedriva naturturism, inte minst i mindre företag och utanför storstadsområdena. Den lägre mervärdesskattesatsen på dessa tjänster bör därför bestå. Regeringens bedömning redovisas vidare i propositionen Vårändringsbudget . Den omfattande skattereform som enligt den sakpolitiska överens-kommelsen ska genomföras syftar bl.a. till att minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. De senaste årens förändringar av bostadsbeskattningen har gått i riktning mot en minskad löpande beskattning och en ökad beskattning vid transaktionstillfällena. För att öka rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden ändrades dock reglerna för uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad 2017, vilket innebär att taket för uppskovsbelopp slopats för avyttringar av privatbostäder som sker till . Dessutom har metoden för att beräkna uppskovets storlek vid köp av en billigare bostad ändrats, så att den, utom i undantagsfall, blivit mer generös. Räntebeläggningen på uppskovsbeloppet ska enligt januariavtalet avskaffas. Det finns behov av ytterligare reformer för att öka utbudet av bostäder och förbättra marknadens funktionssätt. Flera åtgärder för att främja bostadsbyggandet och öka utbudet av byggbar mark har vidtagits. Ett investeringsstöd för att bygga hyresrätter infördes under den föregående mandatperioden. Stödets utformning ska ses över för att koncentreras och effektiviseras och riktas om till hyresrätter i hela landet. Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget bl.a. att kemikalieskatten höjs. I propositionen Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på elektroniska publikationer förslås att mervärdesskattesatsen för elektroniska publikationer sänks till . Sammantaget bedöms förslagen innebära att skatteintäkterna ökar med 2019 och med ca 2020–2022 I partimotion 2018/19:3095 av och (båda M) föreslås att godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. För att öka drivkrafterna till arbete och företagsamhet behöver skatterna sänkas, skattebaser breddas och det totala skattetrycket i bli lägre. Framför allt behöver skatterna på låga inkomster sänkas så att det lönar sig bättre att gå från bidrag till jobb. Dessutom måste kombinationen av skatter och bidrag analyseras samlat om inte utanförskapet än en gång ska tillåtas att växa. Världens högsta marginalskatter på högre inkomster behöver sänkas så att flit och förkovran lönar sig bättre. Det är avgörande för både hög kvalitet i välfärden och för växande företag. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . En moderat skattereform kommer att utgå från de samhällsproblem som behöver lösas. Det perspektivet glöms ofta bort i skattedebatten av såväl politiker som intresseorganisationer och andra debattörer. ser förvisso behovet av att förenkla och förtydliga skattesystemet, men det bör aldrig vara det enda eller det primära syftet med en reform. Skattereformen bör göras i syfte att skapa fler jobb, öka tillväxten och värna sammanhållningen. Det är för svårt för utrikes födda i allmänhet och nyanlända i synnerhet att komma in på den svenska arbetsmarknaden och skaffa sig en egen försörjning. inleder nu arbetet med en skattereform med följande utgångspunkter. • Den ska vara fullt finansierad med lägre samlat skattetryck. • Den ska ge drivkrafter och stöd för full sysselsättning. • Den ska gynna flit och förkovran. • Den ska uppmuntra till företagande och entreprenörskap för högre tillväxt och fler investeringar. • Den ska bidra till hållbarhet och sammanhållning. • Den ska värna skattesystemets legitimitet. Utifrån dessa utgångspunkter gör nu en bred genomgång av den erfarenhet som finns av skatteförändringar. Man kommer att träffa forskare och praktiker och genomföra både interna och externa seminarier. I samband med stämma presenteras ytterligare steg. Reglerna för personaloptioner behöver förbättras skriver motionärerna. Skatter ska inte sätta käppar i hjulet för företag som vill växa. Ska vi klara välfärdens utmaningar på behöver villkoren för företagens investeringar förbättras och skatterna på arbete minska. Vidare anför motionärerna att skattesystemet ska belöna ansträngning, minimera särbehandling och kryphål samt uppfattas som legitimt. Då kan fler investeringar hamna i . vill också se en snabbare omställning inom sjöfart och flyg. Eftersom är ett stort land ska skatter och regler straffa utsläpp, inte avstånd eller resande i sig. Flyttskatterna bör ses över i stort, anser motionärerna, och ett första steg är att se över systemet med uppskov efter försäljning av bostäder. I ett avlångt, glesbefolkat land som spelar flyget en extra viktig roll. bidrar flyget till koldioxidutsläpp vars negativa konsekvenser förstärks eftersom de sker på hög höjd. anser att flyget ska bära mer av sina miljökostnader men menar att den nuvarande flygskatten inte är ett lämpligt sätt att göra det på. Flygskatter utformade som den svenska med en fast avgift per resenär har visat sig ha negativa samhällsekonomiska effekter och har mycket liten positiv effekt på klimatet. vill ställa krav på inblandning av biodrivmedel i flygbränslet, vilket skulle vara en åtgärd som på riktigt kan bidra till att minska utsläppen från flyget, anser motionärerna. I partimotion 2018/19:3092 av (SD) m.fl. föreslås att godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. budgeterar för substantiella skattelättnader på inkomst av tjänst liksom på inkomst av tidigare tjänst, dvs. I grunden avskaffas själva begreppet inkomst av pension, och menar att skattesatsen ska vara densamma oberoende av om arbetet utförs eller utfördes . Därför har man utformat ett jobbskatteavdrag för både inkomst av tjänst och inkomst av pension. Jobbskatteavdraget för äldre ökas, enligt förslag, med tydligt fokus på de lägsta inkomsterna där arbetsinkomster i praktiken blir helt skattefria. En rimlig utgångspunkt är enligt mening att ge äldre positiva snarare än negativa incitament att stanna kvar på arbetsmarknaden frivilligt. Därför vill man slopa den särskilda löneskatten för äldre. satsar på att dels öka jobbskatteavdraget, dels inkludera samtliga beskattningsbara pensionsinkomster i det. När det gäller skattepolitiken vill se en översyn av inkomstskatterna i syfte att gynna låg- och medelinkomsttagare. väljer att avslå det kommande förslaget om att slopa värnskatten. vill utvidga dagens ROT-avdrag till att även gälla installation och abonnemang av hemlarm. Vidare stärker man även medlen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bl.a. genom ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. vill återställa den senaste skattehöjningen på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar. föreslår vad de anser vara ett helt nytt och skattemässigt väldigt gynnsamt system för privat pensionssparande som baseras på hur det nuvarande systemet för tjänstepension är uppbyggt: inget skatteavdrag när själva sparandet äger rum men inte heller någon beskattning när man väl tar ut sitt sparkapital i form av pension. I stället utgår en låg schablonbeskattning motsvarande av föregående års statslåneränta , precis som för tjänstepensionen, motsvarande , att jämföra för ett vanligt investeringssparkonto. Pengarna kan tas ut tidigast fr.o.m. och om , även det i likhet med tjänstepensionen. Ett premietak sätts som motsvarar ett prisbasbelopp, motsvarande . motsätter sig förmånsbeskattningen på privata sjukvårdsförsäkringar, sjukvårdsskatten. Ränteavdragen föreslås trappa ner från nuvarande , alltså . Därefter görs en grundlig analys av hur den privata skuldsättningen har utvecklats och hur den förväntas utvecklas framöver. I kombination med de sänkta ränteavdragen föreslår man skattesänkningar på arbetsinkomster som riktas mot låg- och medelinkomsttagare. vill också underlätta för fler flyttkedjor inom bostadsbeståndet genom slopat tak och slopad tidsgräns för uppskovsbeloppet. vill se över momssystemet i sin helhet och arbeta för ett system som undviker snedvridande incitament för konsumtionen och i stället tar sin utgångspunkt i en jämnt applicerbar beskattning. Överlag är det mening att en skatteväxling mellan moms och arbetsinkomster vore gynnsam för eftersom sysselsättningseffekten blir mer påtaglig av sänkta skatter på arbetsinkomster. föreslår därför följande: återställ moms på restaurang- och cateringtjänster, burkar och plastflaskor samt naturguider till , och utred en växling från moms till skattesänkning på arbetsinkomster. motsatte sig höjningen av den särskilda inkomstskatten för utomlands boende (SINK) från till . Regeringens skattehöjning har medfört att många personer valt att i stället gå över till en beskattning enligt inkomstskattelagen trots att de varken bor i eller utnyttjar de svenska välfärdsfunktionerna. motsätter sig en straffbeskattning för bl.a. pensionärer som flyttar utomlands och budgeterar därmed för att bevara dagens skattesats. säger nej till höjd kemikalieskatt. Nyttan med flygskatten står inte i proportion till de negativa konsekvenserna för enskilda, enligt motionärerna. vill därmed avskaffa flygskatten. säger vidare nej till ändrad bränslebeskattning av värmeproduktion som i realiteten innebär en skattehöjning för kraftvärme. är i grunden positivt inställda till att gruvindustrins reduktioner av energiskatten och koldioxidskatten för diesel fasas ut. Man motsätter sig däremot att det sker så snabbt som regeringen föreslår. Skattenedsättningen bör fasas ut successivt . säger nej till kilometerskatten som medför ökade kostnader för medborgare och företag. avskaffar bonus–malus-reformen, och regelverket för beskattning av personbilar återgår till det som gällde 2017. I partimotion 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. anser att skattepolitiken ska läggas om med höjd skatt på höga inkomster och sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. Skatt på förmögenheter, arv och gåvor ska införas som miljöskatterna skärps. avvisar det aviserade slopandet av värnskatten och uppger att de i samband med höstens budgetmotion kommer att presentera ett samlat skatteförslag, där inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare sänks och skatten höjs för höginkomsttagare. uppger även att de i höstens budgetmotion kommer att presentera en plan för att helt slopa klyftan mellan skatt på arbetsinkomster och skatt på övriga inkomster. avvisade förslaget om sänkt bolagsskatt och anser att bolagsskatten bör återgå till . anser att skattereglerna för delägare i fåmansbolag (de s.k. 3:12-reglerna) behöver reformeras. anser att 3:12-reglerna i ett första steg behöver reformeras i enlighet med förslagen i lagrådsremissen Förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag. Enligt motionärerna behöver göra en större skattereform. Dels behöver det samlade skatteuttaget öka, dels behöver skatteuttaget fördelas mer rättvist. Ett bärande inslag i en sådan skattereform bör vara en höjning av de förmögenhetsrelaterade skatterna. anser att såväl förmögen-hetsskatt, arvs- och gåvoskatt som en fastighetsskatt som baseras på bostädernas värde bör införas. kommer att återkomma med utformningen av dessa i samband med sin budgetmotion . Av rättvise- och offentligfinansiella skäl föreslår att skatten på höga kapitalinkomster från kapitalvinster och utdelningar höjs och görs progressiv. I höstens budgetmotion återkommer med den konkreta utformningen. avser att lägga fram ett förslag på ett tak för underlaget för ränteavdragen. anser att principen om att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan länge har varit och även i fortsättningen bör vara ett riktmärke i den svenska miljö- och klimatpolitiken. Koldioxidskatten är ett centralt styrmedel i vår nationella klimatpolitik. anser att klimatskadliga subventioner i form av undantag från koldioxidbeskattning för verksamheter utanför handelssystemet därför bör fasas ut. uppger att beskattning av drivmedel är ett viktigt verktyg för att minska transportsektorns klimatpåverkan men även att den är exempel på ett trubbigt verktyg som inte gör skillnad på höginkomsttagare med god tillgång till kollektivtrafik och en låginkomsttagare i glesbygd utan tillgång till alternativ till bilen. anser det angeläget att träffsäkra styrmedel utformas för att minska klyftor mellan stad och landsbygd och att det vid behov införs kompensatoriska åtgärder för att beakta rättviseperspektivet när t.ex. skatter ger negativa fördelningseffekter. För att möta en ökad elektrifiering av vägtrafiken med stärkt regional rättvisa anser att det är angeläget att arbetet med en reform av vägtrafikbeskattning inleds . För att våra nationella miljömål ska uppnås anser att det krävs ytterligare styrmedel där även beskattning ingår. Dessa styrmedel bör inriktas på att minska belastningen på våra ekosystem och skapa ekologiskt hållbara näringar. I partimotion 2018/19:3096 av m.fl. (KD) föreslås att godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. vill framöver se satsningar på anställningsformer som möjliggör lägre lönekostnader för , medan den anställde lär sig jobbet på jobbet. Detta vill kombinera med ytterligare riktade jobbskatteavdrag för grupper som har svårare att ta sig in på arbetsmarknaden – nyanlända, unga och personer som exempelvis på grund av arbetslöshet eller sjukdom har varit borta länge från arbetsmarknaden. Sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter måste reformeras så att marknaderna kan växa till. Det handlar framför allt om att öppna upp för nya tjänstesektorer och att bredda det befintliga RUT-avdraget till att omfatta fler tjänster. Därutöver måste vi, enligt motionärerna, motverka orimliga skatter för entreprenörer och minska regelkrånglet, förbättra myndigheternas handläggning av ärenden kopplade till företag och förbättra tillgången till kapital. föreslår ett jobbskatteavdrag för föräldrar som stegvis byggs ut till per förälder och månad. För föräldrar till barn som är 0–ska skattereduktionen även omfatta andra inkomster såsom föräldra-penning eller a-kassa. Taket för uppskov på reavinstskatten ska tas bort permanent om man köper ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. vill utreda och införa ett förmånligt bosparande som förval för alla unga mellan med inkomst av tjänst, där ett skatteavdrag ingår i där personen tjänar eller mer . Systemet fungerar så att av lönen efter skatt avsätts till ett bosparande, och staten kompenserar med ett skatteavdrag på , vilket gör att den disponibla inkomsten kompenseras. Det krävs reformer för att dämpa drivkrafter att låna och därmed minska hushållens och ekonomins sårbarhet framöver. eftersträvar en blocköverskridande överenskommelse om en långsam nedtrappning av ränteavdragen växlat mot sänkta inkomstskatter. För att ytterligare förstärka äldres ekonomi vill införa dubbelt jobbskatteavdrag redan , i stället för som , för att de äldre själva ska få ut mer av sin arbetsinkomst efter skatt. Genom och gemensamma budget genomfördes även en skattesänkning som kom alla pensionärer till del. har länge drivit på för en grön skatteväxling och lagt flera skarpa förslag. Generellt vill sänka skatten på arbete och pensioner och höja skatten på miljöförstörande verksamhet. föreslår därför slopad skattenedsättning i gruvindustriell verksamhet samt att en skatt på plastkassar och på förbränning av osorterade sopor ska införas. vill vidare utveckla bonus–malus-systemet så att det inkluderar fler miljöaspekter. har också flera förslag för att minska flygets klimatpåverkan. är pådrivande för att minska jordbrukarnas regelkrångel. För att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft har föreslagit att skatten på diesel som används inom jordbruket ska sänkas under förutsättning att inblandningen av biodrivmedel ökar. Utöver biståndsbudgeten bör staten på olika sätt främja frivilliga engagemang och att människor ger gåvor till biståndsändamål, enligt motionärerna. Därför har och återinfört möjligheten till skattereduktion för gåvor till hjälporganisationer i den budget som antagit . Regeringen har öppnat upp för en återinförd fastighetsskatt på ägt boende. uppfattning är klar: fastighetsskatten ska inte återuppväckas. vill utreda och införa ett förmånligt bosparande som förval för alla unga mellan med inkomst av tjänst, där ett skatteavdrag ingår i för personer som tjänar eller mer . Systemet fungerar så att av lönen efter skatt avsätts till ett bosparande, och staten kompenserar med ett skatteavdrag på , vilket gör att den disponibla inkomsten kompenseras. Avsättningen blir därmed eller . Beskattningen av ägarlägenheter skiljer sig åt från bostadsrätter. En ägarlägenhet beskattas som ett småhus, vilket innebär av taxeringsvärdet med ett tak på . Bostadsrätter beskattas bara till och max . Den som har en ägarlägenhet ska därutöver betala andra avgifter kopplade till småhus. är all nyproduktion av lägenheter och hus undantagna från fastighetsavgiften , men när väl dessa nyproducerade fastigheter ingår i den ordinarie beskattningen kommer ägarlägenheter skattemässigt att missgynnas. Därför bör den orättvisan i beskattning tas bort så att fastighetsavgiften för ägarlägenheter behandlas som för bostadsrätter. Vårt välstånd ska tryggas med en hög sysselsättning bland både kvinnor och män, starka drivkrafter att arbeta och bättre förutsättningar för innovation, export och jobbskapande. Ett eget jobb ger möjlighet till egen försörjning och självbestämmande. Ett bättre företagsklimat förbättrar möjligheterna att leva och bo på landsbygden. Möjligheterna att starta och driva företag samt att lyckas som företagare ska bli bättre, och skatten på arbete sänkas. En väl utformad generell och skattefinansierad välfärd är viktig för att jämna ut skillnader i människors livsvillkor och bidra till jämlikhet och jämställdhet. Dessutom främjar en sådan välfärd en god ekonomisk utveckling. är klimatfrågan en av vår tids största utmaningar. Utskottet delar regeringens bedömning att den skattereform som enligt januariavtalet ska genomföras bl.a. syftar till att minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Vidare delar utskottet regeringens bedömningar att flygskatten bör behållas och att mervärdesskatten på naturguidning bör fortsätta att vara nedsatt. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag att avskaffa nedsättningarna av energi- och koldioxidskatten för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. Det görs i syfte att minska utsläppen av koldioxid från gruvsektorn och bidra till en globalt hållbar utveckling. Utskottet står vidare bakom regeringens förslag att höja kemikalieskatten. Eftersom utskottet delar regeringens bedömningar tillstyrker utskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som avser utskottets beredningsområde. Utskottet avstyrker partimotionerna 2018/19:3095 (M), 2018/19:3092 (SD), 2018/19:3094 (V) och 2018/19:3096 (KD) i de delar som är aktuella . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (S). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) (M), (M), Boriana (M) och (M) anför: För att öka drivkrafterna till arbete och företagsamhet behöver skatterna sänkas, skattebaser breddas och det totala skattetrycket i bli lägre. Framför allt behöver skatterna på låga inkomster sänkas så att det lönar sig bättre att gå från bidrag till jobb. Dessutom måste kombinationen av skatter och bidrag analyseras samlat om inte utanförskapet än en gång ska tillåtas att växa. Världens högsta marginalskatter på högre inkomster behöver sänkas så att flit och förkovran lönar sig bättre. Det är avgörande för både hög kvalitet i välfärden och för växande företag. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . Svenska folket betalar bland världens högsta skatter och ska också kunna räkna med att varje krona gör så stor nytta som möjligt.