yttr · H705SkU1y · 2019-11-06 00:00:00 — Skattenivån bör vara så hög att den bidrar till att når det kvantitativa mål som följer av förpackningsdirektivet. Skatten bör därför uppgå till per plastbärkasse. Vissa mindre och tunnare påsar av sådan typ som huvudsakligen används inom dagligvaruhandeln för att konsumenter ska kunna förpacka livsmedel i lösvikt bör dock omfattas av en lägre skattesats. För plastbärkassar med en väggtjocklek som understiger och en volym som inte överstiger bör skatten därför uppgå till per plastbärkasse. I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 5 i denna del avvisas regeringens förslag. Utskottet delar regeringens bedömning att inte kommer att klara de kvantitativa mål som följer av förpackningsdirektivet utan ytterligare styrmedel och att det lämpligaste styrmedlet för att minska förbrukningen av plastbärkassar är en punktskatt. Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det bör tas fram förslag på hur undantaget för utländska säljare när det gäller kemikalieskatten kan förändras. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att på annat sätt förändra kemikalieskatten. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD) och 4 (KD). Lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik trädde i kraft . Syftet med skatten är att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö. Skatten är konstruerad så att samtliga varor inom bestämda kategorier är skattepliktiga, men det finns möjligheter till avdrag. Vilka varor som omfattas avgränsas genom tulltaxans indelning i KN-nummer. Varor som omfattas av skatten är elektronik som vanligtvis förekommer i människors hemmiljö, t.ex. datorer, telefoner, vitvaror och tv-apparater. Den skattskyldige får delvis göra avdrag för skatten om vissa listade grupper av ämnen inte förekommer i varan. Skattskyldig är den som yrkesmässigt tillverkar skattepliktiga varor i , yrkesmässigt låter föra in eller tar emot skattepliktiga varor från något annat EU-land eller yrkesmässigt importerar skattepliktiga varor. Skatten tas ut med per kilo för vitvaror och med per kilo för övrig elektronik. Maximalt skattebelopp är per vara. I lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik är försäljning från utländska säljare direkt till svenska konsumenter undantagen beskattning om vissa krav uppfylls. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) angavs att det är angeläget att skatt tas ut även vid de aktuella försäljningarna och att det framöver bör övervägas om och i vilken utsträckning detta är möjligt. Undantaget motiverades vid införandet av skatten främst med de stora praktiska problemen med att upprätthålla en fungerande beskattning i dessa situationer. Undantaget har kritiserats av bl.a. flera branschorganisationer och företag. Det har även inkommit en anmälan från en branschorganisation till Europeiska kommissionen om att undantaget skulle kunna utgöra otillåtet statsstöd. Regeringens bedömning är att undantaget inte utgör otillåtet statsstöd, men regeringen har förståelse för de principiella invändningarna mot att utländska handlare i dessa fall beskattas annorlunda än svenska och anser fortfarande att det är angeläget att skatt tas ut även vid de aktuella försäljningarna. kommer därför en promemoria med förslag på hur en sådan förändring kan utformas att tas fram. I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 5 i denna del föreslås att kemikalieskatten avskaffas. Samma förslag lämnas i partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del. I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del anförs att kemikalieskatten inte bör höjas från nuvarande nivåer. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att förslag bör tas fram på hur undantaget för utländska säljare när det gäller kemikalieskatten kan förändras. Utskottet finner nu inte skäl att på andra sätt förändra kemikalieskatten och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att ändrade mervärdesskatte-regler för e-handel mellan företag och konsumenter, det andra steget i det s.k. e-handelspaketet bör införas . Europeiska unionens råd kom och överens om ändrade mervärdesskatteregler för e-handel mellan företag och konsumenter, det s.k. e-handelspaketet. Förslagen innebär ändringar i bl.a. direktiv /112/EG (mervärdesskattedirektivet), som ska vara genomförda av medlemsstaterna i två steg, och . Det första steget i e-handelspaketet är redan genomfört i svensk rätt. Ändringarna i det andra steget innebär bl.a. att undantaget från mervärdesskatt vid import av försändelser med lågt värde slopas. Vidare blir elektroniska marknadsplatser (plattformar) i vissa fall skattskyldiga för mervärdesskatt för försäljning av varor från säljare i ett tredjeland som görs via plattformen. Den särskilda ordningen för redovisning och betalning av mervärdesskatt (mini-one-stop shop) som gäller för elektroniska tjänster utökas till att gälla för alla tjänster och för vissa omsättningar av varor. Slutligen slopas den nuvarande omsättningströskeln för distansförsäljning av varor från andra EU-länder. I stället ska den EU-gemensamma tröskel som gäller för bestämmande av beskattningsland för elektroniska tjänster även gälla för unionsintern distansförsäljning av varor. remitterade ett förslag om det andra steget i e-handelspaketet. Regeringen avser att lämna ett förslag till lagstiftning. Förslaget bör träda i kraft . Utskottet har inte något att invända mot regeringens bedömning. Övriga förslag på mervärdesskatteområdet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ändrade mervärdesskatte-regler. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD) och 4 (KD). I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 5 i denna del föreslås att den reducerade momsen höjs från till som den sänkta momsen på mindre reparation och naturguider återställs. I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del föreslås att momsen på restaurang- och cateringtjänster och på burkar och flaskor återställs till ordinarie momssats om . I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del föreslås höjd moms på för alla momssatser. Motionärerna föreslår även att möjligheten till gruppregistrering av momsen slopas. Utskottet finner inte skäl att föreslå ändringar av skattesatserna på mervärdesskatteområdet eller att möjligheten till gruppregistrering slopas. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens inkomstberäkning och preliminära inkomstberäkningar och avstyrker motionsförslagen om att godkänna , , respektive inkomstberäkningar. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Regeringen föreslår (punkt 3 och 4) att godkänner den beräkning av statsbudgetens inkomster som regeringen redovisar och de preliminära inkomstberäkningar som regeringen redovisar . , föreslår i sina partimotioner att godkänner den inkomstberäkning som redovisas i respektive motion. Sådana yrkanden framställs i partimotionerna 2019/20:3060 av och m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:2915 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. Utskottet har i de föregående avsnitten tillstyrkt regeringens förslag och godtagit de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisat. Utskottet tillstyrker att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster och de preliminära beräkningarna av statsbudgetens inkomster godkänns. Oppositionspartiernas inkomst-beräkningar avstyrks. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (MP), (M) och (SD). Skattefrågor i budgetpropositionen (M) (M), (M), Boriana (M) och (M) anför: vill fortsätta att sänka skatten för dem som arbetar. Vi gör det för att det är rätt; det ökar sysselsättningen och vi gör det för att det är rättvist; ansträngning ska löna sig. De samlade skatterna i är fortsatt höga för personer med låga inkomster; för ensamstående är de bland de högsta inom . Skatterna behöver därför bli lägre särskilt för dem med låga inkomster. Såväl svenska som internationella erfarenheter visar att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta är viktig för att varaktigt höja sysselsättningen och minska frånvaron på arbetsmarknaden. föreslår en förstärkning av jobbskatteavdraget som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men som blir särskilt märkbar för dem som tar steget in på arbetsmarknaden från utanförskap. Alla som tjänar får en skatte-sänkning som motsvarar . En viktig del i att öka tillväxten är att fler ska jobba mer och att fler ska utbilda sig för att kunna ta högkvalificerade jobb. I förlängningen krävs det också att fler människor arbetar fler timmar för att finansiera välfärden. Höga marginalskatter minskar drivkraften att utbilda sig och att arbeta mer. Att värnskatten nu avskaffas är välkommet men det behöver göras mer för att ”hälften kvar” ska vara en princip som gäller alla. betalar stora grupper mer än hälften av en löneökning i skatt och det vill ändra på. Därför föreslår vi nu att nivån på den statliga inkomstskatten trappas ned med en procent –2022. Det är ett första steg inom ramen för skattereform så att den som betalar en genomsnittlig skattesats inte ska betala mer än hälften av en löneökning i skatt. I den här budgetmotionen prioriterar det som är viktigast för . Det handlar bl.a. om att stärka sammanhållningen i . Framtids-utmaningar ska vi tackla tillsammans, inte var och en för sig. Vissa tar tunnelbanan till jobbet – andra bilen. Om ska hålla ihop måste alla ha råd att transportera sig. Vår budget innebär att priset på bensin och diesel sänks med vid pumpen . Höjda drivmedelsskatter, ny flygskatt och hot om en lastbilsskatt är några exempel på förslag som drabbar eller riskerar att drabba inte minst landsbygden. vill avskaffa flygskatten. Lika viktig är sammanhållningen mellan generationer. Och alla pensionärer som varit med och byggt – inte bara de med högst pensioner – förtjänar sänkt skatt. Det ska löna sig att ha arbetat. Alla som har bidragit till att bygga upp landet ska kunna gå i pension trygga i att den pension man får behålla efter skatt kommer att vara tillräcklig. Därför vill stärka alla pensionärers ekonomi. Den skattesänkning som vi föreslår innebär att den som har en pension på får en skattesänkning på . Vi sänker därmed skatten dubbelt så mycket och för dubbelt så många pensionärer som regeringen. Skattesystemet behöver inte fler särlösningar, som regeringen och stödpartierna nu föreslagit. Vad som behövs är i stället en skattereform som utgår från samhällsproblemen och syftar till att förenkla för företag att skapa fler jobb, öka tillväxten och värna sammanhållningen. I budgetmotionen tar vi ytterligare steg i skattereformen där skatt på arbete växlas mot skatt på konsumtion och konsumtionslån. Rätt utformad har en skattereform betydande positiva dynamiska effekter, alltså högre skatteintäkter till följd av att fler jobbar, fler arbetade timmar och en högre tillväxt. Ska vi lösa de utmaningar vi står inför behöver skattetrycket sänkas. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . Villkoren för att starta, växa och expandera måste då vara goda. Fler ska våga lämna trygga och välbetalda jobb för att starta företag. Vi vill också undersöka hur ett svenskt ägande kan värnas och stärkas, eftersom nyare forskning allt tydligare visar att det spelar roll vem som äger företagen och var dessa ägare hör hemma. Vi behöver också mindre av särlösningar och ett enklare skattesystem. Skattereformen ska också underlätta för ökad tillgång till bostäder. Problemen på bostadsmarknaden och bristen på bostäder beror inte i huvudsak på skattesystemet men skatterna utgör en del av lösningen. Svenska företag vittnar om problem med rekrytering och tillgång till kapital i framför allt tidiga faser. Därför är det centralt att se över hur investeringar och företagande kan löna sig bättre i . För snabbväxande globala bolag krävs också bättre villkor för internationella rekryteringar. Därför vill se över hur bättre regler för personaloptioner i tillväxtföretag kan införas. En annan kritisk faktor för att möjliggöra investeringar i är tillgången på kompetens. För ett litet men teknologiskt avancerat land som kommer det inte vara möjligt att all den kompetensen ska utbildas i . Då krävs det att är ett attraktivt land för högutbildade personer att flytta till. Att har världens högsta marginalskatter på höga inkomster blir då ett problem. vill sänka skatterna på arbete generellt, men för att kunna gå snabbt fram vill vi också göra expertskatten mer konkurrenskraftig och mer i linje med liknande länder, såsom . I den här budgetmotionen tar vi de första stegen genom att föreslå höjt bolånetak för att fler ska få möjlighet att köpa sin första bostad och att gradvis slopa ränteavdragen för lån utan säkerhet för att stärka den finansiella stabiliteten. finns det nedsättningar av energiskatten för vissa typer av elanvändning men inte för annan, liknande användning. Exempelvis har spårbunden trafik som drivs på el nedsatt elskatt, medan eldrivna fordon som inte är spårbunden, såsom elbussar och ellastbilar, inte har det. På samma sätt har större skepp inom den yrkesmässiga sjöfarten lägre skatt på . Dessa skillnader bör tas bort genom att elbussar och ellastbilar liksom batteridrivna fartyg och elhybrider också ges lägre skatt. vill att skattenivåerna för olika fordonstyper som drivs på el utjämnas. säger nej till skatter på elektronik och kläder, liksom till flygskatt och höjda drivmedelsskatter. anser också att man bör vara försiktig med att finansiera alltför stora delar av skattereformen med höjda miljöskatter, eftersom skattebaserna minskar om skatterna fungerar som det är tänkt och leder till omställning. vill fortfarande ha ett skattesystem som omfördelar men fördelningsprofilen får inte bli överordnad möjligheterna att åtgärda samhällsproblem. Förutom att minska skattetrycket generellt ska legitimiteten också förbättras genom att rättssäkerheten inom skatteområdet stärks. Inriktningen för denna del av skattereformen är att öka förutsägbarheten inte minst för företag och stärka den enskildes ställning i förhållande till . får inte fusket med skattemedel underlättas. I regeringens vårändringsbudget infördes en höjning av skatten på kraftvärme genom att ta bort skattenedsättningen av energiskatt och höja koldioxidskatten för fossila bränslen som används för att producera värme i kraftvärmeverk. Kraftvärmeanläggningar meddelade redan innan skatten infördes att de tvingas lägga ned sina verksamheter. En tidigarelagd stängning av dessa kraftvärmeanläggningar förvärrar den redan akuta effektsituationen. Minskad elproduktion i svenska kraftvärmeanläggningar riskerar därigenom att medföra ökad import av elkraft som producerats med fossila bränslen i andra länder. vill att den höjda skatten på kraftvärme avskaffas. vill gradvis avskaffa ränteavdragen för lån utan säkerhet. föreslår vidare att fastighetsskatten på obebyggd tomtmark ska höjas från till . har en omfattande basindustri med gruvnäring, stålindustri, cementproduktion, kemiindustri samt massa- och pappersindustri. Industrin har kommit långt i klimathänseende och är ett globalt föredöme. Basindustrin måste dock precis som alla andra sektorer minska sina utsläpp. vill därför införa ett klimatskatteavdrag för basindustri som investerar i teknik som kan minska eller helt eliminera utsläppen. Skattefrågor i budgetpropositionen (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: målsättning är att löntagarna ska behålla så mycket som möjligt av sin lön, givet att samhällskontraktet kan säkras och välfärdsstaten upprätthållas. Det är inget självändamål att behålla värnskatten ; frågan är snarare i vilken ordning man ska genomföra reformer, när det ekonomiska utrymmet är begränsat. För den som står på tröskeln till arbetsmarknaden kan lägre skatt på arbete innebära ett extra incitament att utbilda sig, söka ett arbete eller på annat sätt anstränga sig extra för att ta steget från bidrag till självförsörjning. Ekonomisk politik innebär prioriteringar, och prioriterar därför skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare och ytterligare sänkt skatt för pensionärer framför ett slopande av värnskatten. Vi vill införa ett nytt jobbskatteavdrag för såväl tjänste- som pensionsinkomster på motsvarande . Skillnaden i beskattning av inkomst av tjänst och pension avskaffas helt. Löntagare och pensionärer ska inte ska beskattas mer än vad som är absolut nödvändigt. Ett större skatteavdrag för såväl tjänste- som pensionsinkomster skulle enligt förslag radera ut de återstående skillnaderna i beskattning mellan löntagare och pensionärer och sänka skatten för alla inkomstgrupper. Sänkt skatt för i synnerhet låginkomsttagare skulle med stor sannolikhet dessutom leda till ökad sysselsättning. För potentiella nya arbetstagare utgör sänkt skatt på arbete ett extra incitament att komma in på arbetsmarknaden, vilket skulle mildra effekterna av en lågkonjunktur. anser att milersättningen för privat bil i tjänsten bör höjas till per mil. Vi menar att beloppet har urholkats och dessutom har skatten på drivmedel ökat. motsätter sig de förändringar av befintligt reseavdrag som föreslagits i januari-överenskommelsen. Vi anser att den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta ska återställas till . Boende i utlandet som är skattskyldiga i behöver ofta betala privat vårdförsäkring, beroende på vilket land de bor i, som de inte nyttjar svensk välfärd i någon större utsträckning. En ökad beskattning på privat sjukvård kan medföra att allt fler väljer att ställa sig i de ordinarie vårdköerna och på så sätt ytterligare belasta den redan problemfyllda offentliga vården med längre väntetider. anser därför att förmånsbeskattningen av privata sjukvårdsförsäkringar ska avskaffas. Ränteavdragen är problematiska eftersom staten subventionerar lånande som beskattningen av sparande har höjts i två steg. Ränteavdragen bidrar till att öka den finansiella stabiliteten eftersom det allt annat lika blir mer förmånligt att låna. Ränteavdragen behöver därför successivt avvecklas. föreslår därför att en utfasning av ränteavdragen –2025, ska påbörjas. Många som sparar i investeringssparkonto gör det som ett pensionssparande, vilket bör uppmuntras med förmånliga skattevillkor. föreslår därför att skatten på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar ska återställas till nivån före regeringens senaste höjning från . förslår vidare att det ska införas en allemanspension utan avdragsrätt vid insättningar, men med en låg schablonbeskattning. Varje individ ska kunna sätta av upp till ett prisbasbelopp för varje inkomstår med tidigast möjliga uttag . Schablonbeskattningen ska uppgå till av föregående års statslåneränta. Fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad för grupper som är ekonomiskt utsatta. föreslår därför att taket på fastighetsavgiften för småhus ska sänkas från av inkomsten även för pensionärer och utsatta grupper. föreslår vidare att den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder ska avskaffas genom att dessa bostäder klassificeras som elevhem. När stor bostadsbrist råder tenderar informella andrahandsmarknader och mer eller mindre tvivelaktiga överenskommelser att uppstå. Laglig andrahandsuthyrning är då att föredra. föreslår därför att schablonavdraget för andrahandsuthyrning ska höjas från till . motsätter sig införandet av en skatt på avfalls-förbränning, främst för att den inte på vare sig ett kostnadseffektivt eller verkningsfullt sätt styr mot en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. skatter på avfallsförbränning har inte gett de effekter som varit önskvärda utan i praktiken endast lett till ytterligare en pålaga på hushållen. motsätter sig hela indexuppräkningen av skatten på bensin och diesel . motsätter sig varje höjning av skatten på bensin och diesel och finansierar dessutom en skattesänkning om per liter bränsle. Det är per liter lägre än regeringens förslag och skillnaden ökar . förespråkar också en lägre reduktionsplikt, för diesel och för bensin, jämfört med regeringens för diesel och för bensin. Detta banar väg för ett starkare miljöfokus med högre krav, så att man kan fortsätta att använda inhemskt producerade biodrivmedel med hög miljöprestanda, medan miljömässigt sämre, importerade alternativ kan exkluderas från den svenska drivmedels-marknaden. slopas samtliga skattenedsättningar för biodrivmedel, och beskattningen för diesel med miljöklass 1 och diesel med miljöklass 3 likställs, vilket är budgetförstärkande åtgärder. Det finns inga belägg för att plastpåsar som används i skulle utgöra en mätbar del av den globala problematiken med plast i haven. säger nej till en skatt på plastpåsar. Regeringens tidigare skattehöjning för kraftvärme slår mot industrin och elkonsumenterna. anser att skattehöjningen bör slopas. Vi anser också att bonus–malus-systemet för personbilar bör avskaffas. Kemikalieskatten har medfört att vart tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska webbplatser. Kemikalieskatten är alltså skadlig för näringslivet och leder till lägre intäkter och svagare förutsättningar för industriell utveckling och detaljhandel i . vill därför avskaffa kemikalieskatten. Ordinarie momssats i är , men flertalet varor och tjänster har nedsatta momssatser, till antingen . Därtill är vissa varor och tjänster helt momsbefriade. Många momsnedsättningar verkar som ett riktat branschstöd, vilket är negativt ur perspektiven samhällsekonomisk effektivitet och rättvisa. Vi föreslår i denna budget att momsen på restaurang- och cateringtjänster och på burkar och flaskor återställs till ordinarie momssats om . Skattefrågor i budgetpropositionen (V) (V) anför: föreslår sänkt skatt för alla inkomster . Vi anser att en viktig princip bör vara att lika inkomster ska beskattas lika. Denna princip slogs sönder av Alliansen i och med införandet av de olika jobbskatteavdragen. I denna motion tar stora steg mot att återupprätta principen om lika skatt vid lika inkomst. tar vi bort hela skatteklyftan för personer med sjuk- och aktivitetsersättning och och framåt tar vi bort hela skatteklyftan på inkomster från a-kassan, sjukpenningen och föräldrapenningen. I budgetpropositionen avsätter regeringen för att ta bort skatteklyftan för ålderspensionärer med inkomster upp till det femte jobbskatteavdraget (dvs. exklusive den nya skatteklyfta som uppstod i och med M/KD-budgetens sjätte jobbskatteavdrag). använder i stället dessa pengar för att ta bort hela skatteklyftan för ålderspensionärer med inkomster . avvisar regeringens skattesänkningar för höginkomsttagare, dvs. slopandet av den s.k. värnskatten. Vi föreslår därtill att jobbskatteavdraget börjar trappas av på inkomster och att skiktgränsen för statlig skatt räknas upp i något långsammare takt än vad regeringen föreslår. föreslår att en skattereduktion på för fackföreningsavgifter införs. En skattereduktion för fackföreningsavgift sänker kostnaden för fackligt medlemskap och gör det möjligt för fler att gå med i facket, vilket kan leda till högre organisationsgrad och en högre facklig närvaro. Därmed kan man stärka den svenska arbetsmarknadsmodellen, som historiskt tjänat såväl löntagarkollektivet som samhällsekonomin väl. Av samma skäl bör en skattereduktion på för avgifter till arbetslöshetskassorna införas. Ränteavdragen har bidragit till att blåsa upp bostadspriserna och har dessutom en tveksam fördelningsprofil. föreslår därför att ränteavdragen trappas ned till 2020 och till . föreslår också att avdragsrätten för ränteutgifter ska begränsas till maximalt , dvs. att avdragsrätten för ränteutgifter därutöver ska avskaffas. En viktig förklaring till den ökade ojämlikheten i är kapitalinkomsternas ökade betydelse och dess ojämna fördelning.