yttr · H705AU1y · 2019-10-22 00:00:00 — Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv har gett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) samt de motioner som har väckts i de delar de rör inkomster och utgiftsramar som berör utskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller utgiftsramarna och de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens proposition och avstyrker motionerna i dessa delar. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (M, SD, V, KD). Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I propositionens yrkande 6 i denna del föreslår regeringen att utgiftsramen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ska uppgå till 10 2020 och att utgiftsramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ska uppgå till 77 2020. Förslaget innebär en minskning med för utgiftsområde 13 och en minskning med för utgiftsområde 14 i förhållande till ramen för innevarande budgetår inklusive redan beslutade[1] och föreslagna[2] ändringsbudgetar (tab. 7.4 i propositionen). Vidare föreslår regeringen i yrkande 9 att utgifterna som riktlinje för regeringens budgetarbete preliminärt ska beräknas till 8 159 respektive för utgiftsområde 13 och till 77 416 respektive för utgiftsområde 14. För utgiftsområde 13 anger regeringen att utgifterna för nyanländas etablering kommer att minska till stor del som en följd av de minskade antal personer som blir mottagna i kommunerna. För utgiftsområde 14 anger regeringen att utgifterna minskar bl.a. till följd av att den beslutade budgeten innebar minskade utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Vidare anges att utgifterna kommer att öka på grund av den makroekonomiska utvecklingen, främst genom att antalet personer som är arbetslösa kommer att öka. I propositionen lyfter regeringen fram ett antal viktiga reformer och vilka effekter dessa får för anslagsnivåerna och utgiftsramarna i förhållande till ekonomiska vårproposition (tab. 7.16 i propositionen). Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Regeringen understryker att i en föränderlig tid leds nu av ett brett samarbete som med handlingskraft och långsiktighet, med januariavtalet som grund, tar sig an samhällsproblem, bl.a. arbetslöshet och bristande integration. Inom utgiftsområde 13 framhåller regeringen att mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska bekämpas. Fortsatta satsningar föreslås därför på dessa områden. När det gäller etableringen av nyanlända invandrare föreslås bl.a. bidrag till kommuner som haft ett högt flyktingmottagande. Vidare inom utgiftsområdet föreslås ökade medel för återinrättandet av . Inom utgiftsområde 14 vidtar regeringen ett antal åtgärder för att fler ska komma i arbete. För nyanlända och långtidsarbetslösa avser regeringen att införa etableringsjobb, även för företag utan kollektivavtal och för bemanningsföretag. För att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska Arbetsförmedlingen reformeras. Ett nytt system ska införas, där fristående aktörer matchar arbetssökande med lediga jobb och rustar dem för dessa jobb. Som en del i reformeringen föreslås ökade medel till upphandlade matchningstjänster. Inom etableringsprogrammet avser regeringen att införa ett intensivår som ska bestå av en kedja av språkintensiva och yrkesnära insatser som ges parallellt eller efter varandra under en relativt kort sammanhängande period. För att underlätta omställning på arbetsmarknaden föreslår regeringen också att det införs en möjlighet för anställda att utveckla sin kompetens eller utveckla ny kompetens i syfte att stärka sin fortsatta anställningsbarhet, s.k. utvecklingstid. , har presenterat var sin budgetmotion . I sina respektive motioner lämnar dessa partier förslag till nivåer på utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 som skiljer sig från regeringens förslag. Partiernas förslag, liksom förslagen till preliminära utgiftsramar för respektive utgiftsområde åren därefter, framgår av tabellerna 1–4 nedan. Tabell 1 Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 13 Källor: prop. 2019/20:1, mot. 2019/20:3060 (M), mot. 2019/20:2682 (SD), mot. 2019/20:2915 (V) och mot. 2019/20:3341 (KD). Tabell 2 Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 14 Källor: prop. 2019/20:1, mot. 2019/20:3060 (M), mot. 2019/20:2682 (SD), mot. 2019/20:2915 (V) och mot. 2019/20:3341 (KD). Tabell 3 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 13 Källor: prop. 2019/20:1, mot. 2019/20:3060 (M), mot. 2019/20:2682 (SD), mot. 2019/20:2915 (V) och mot. 2019/20:3341 (KD). Tabell 4 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 14 Källor: prop. 2019/20:1, mot. 2019/20:3060 (M), mot. 2019/20:2682 (SD), mot. 2019/20:2915 (V) och mot. 2019/20:3341 (KD). Nedan redovisas partiernas viktigaste skiljelinjer i förhållande till regeringens förslag med betoning på de delar som påverkar de alternativa ramnivåerna. I partimotion 2019/20:3060 av m.fl. framhåller att ett bejakande av öppenhet mot omvärlden inte är detsamma som oreglerad invandring. Partiet uttrycker det som att med en rättssäker och reglerad invandring ska följa att ett nej ska vara ett nej. Ett ja ska bära löfte om en riktig möjlighet att bygga sin framtid i vårt land. anser att misslyckas när det gäller båda delarna, vilket leder till ett växande utanförskap där de som har rätt att stanna löper stor risk att fastna i bidragsberoende på en alltmer tudelad arbetsmarknad. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som är lägre än regeringens förslag. vill införa ett volymmål för asylmottagandet med sikte på ett betydligt lägre mottagande än och därmed minskade utgifter för ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet. Förslaget innebär även minskade utgifter för etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 14. vill avskaffa och Delegationen mot segregation och avvisar dessutom förslaget om statsbidrag till segregation. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. konstaterar att parterna på arbetsmarknaden kommit överens om etableringsjobb, en reform som regeringen har valt att stödja. för sin del hade föredragit förslaget från de tidigare allianspartierna om s.k. inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. Partiet motsätter sig dock inte det förslag som ligger på bordet men om det inte får avsedd effekt kommer partiet att öppna upp för att inträdesjobben införs. anser att den effektivisering av arbetsmarknadspolitiken som inleddes när sa ja till ett gemensamt förslag från och bör fortsätta. håller med om att Arbetsförmedlingen behöver göras om men oroas av att regeringen och stödpartierna tycks oeniga kring hur omstruktureringen ska gå till. Partiet anser att ogenomtänkta förändringar som genomförs utan att nya system finns på plats riskerar att inte bara slå mot de som använder Arbetsförmedlingens tjänster, utan att även vältra över ett stort ansvar på kommuner. För att nyanlända invandrare snabbare ska börja försörja sig själva krävs det förändringar av etableringsprogrammet, bl.a. tydligare krav på att lära sig svenska och på att utbilda sig för att möta kraven på svensk arbetsmarknad. anser vidare att Arbetsförmedlingens arbete med nyanlända invandrares etablering inte är tillfredsställande. Därför bör de kommuner som vill kunna ta över ansvaret för integrationen och etableringen av nyanlända invandrare. Partiet avvisar förslaget om ökade medel till Arbetsförmedlingen. Arbetslöshetsförsäkringen bör enligt präglas av en tydlig arbetslinje, och föreslår därför en stramare försäkring som upprätthåller drivkrafterna att gå från bidrag till arbete. föreslår bl.a. också att Myndigheten för arbetsmiljökunskap avskaffas. I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. inleder med att beskriva den svenska integrationspolitiken som misslyckad. Detta gäller särskilt nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden, trots att politikområdet varit prioriterat under flera mandatperioder. Av detta misslyckande drar partiet slutsatsen att inflödet av migranter som vid ankomsten står långt från arbetsmarknaden måste minska radikalt. anser att den svenska modellen visserligen har varit framgångsrik i att reglera villkoren mellan arbetstagare och större företag. Merparten av arbetsmarknadspolitiken anser man dock vara mycket kostsam och ineffektiv. Detta leder till slutsatsen att det krävs reformer som innebär mindre pengar till arbetsmarknadsåtgärder och bättre villkor i synnerhet för mindre företag. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som är lägre än regeringens förslag. Som en konsekvens av partiets förslag på det migrationspolitiska området föreslås bl.a. en halvering av anslaget till kommunersättningar vid flyktingmottagande. föreslår att myndigheterna , och Delegationen mot segregation läggs ned och avvisar förslaget om statsbidrag till segregation. För att underlätta för barn som växer upp i utanförskapsområden föreslår att förskolan under vissa omständigheter ska vara obligatorisk. För utgiftsområde 14 föreslår en ram som är lägre än regeringens förslag. ambition är att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och öppna matchningen på arbetsmarknaden för privata aktörer. kommer noggrant att följa upp januaripartiernas arbete med reformeringen av Arbetsförmedlingen. Eftersom har som målsättning att minska utgifterna för arbetsmarknadsåtgärder avvisas nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsutbildningar. Arbetslöshetsförsäkringen bör enligt betraktas som en del av de grundläggande socialförsäkringssystemen och därmed vara helt statligt finansierad. Partiet föreslår ökade medel till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Dessutom vill att regeringen i samarbete med arbetsmarknadens parter ska se över möjligheten att skapa en modell för lärlingsanställningar. Partiet föreslår också bl.a. starta-eget-bidrag för yrkesverksamma. I stället för de regionala skyddsombuden vill införa s.k. arbetsmiljörådgivare som ska höra till . konstaterar i partimotion 2019/20:2915 av m.fl. att den svenska arbetsmarknaden har utvecklats starkt . Utvecklingen av den sammanlagda arbetslösheten döljer emellertid enligt partiet framväxten av en alltmer tudelad arbetsmarknad. En växande andel av de arbetslösa tillhör de grupper som har betydligt sämre jobbchanser än andra. Mot denna bakgrund anser att den ideologiskt motiverade privatiseringen och besparingarna på arbetsmarknadspolitiken framstår som illa genomtänka och helt felaktiga. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är högre än regeringens förslag. I detta ligger bl.a. en höjning av kommunersättningar vid flyktingmottagande. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är högre än regeringens förslag. anser att en sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för att kunna föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. Arbetsförmedlingen ska finnas i hela landet för att garantera att alla medborgare ges ett likvärdigt stöd oavsett var man bor. Partiet ställer sig kritiskt till de nedskärningar som träffat myndigheten i och med den nu gällande budgeten, liksom till den privatisering av delar av verksamheten som regeringen, Liberalerna och kommit överens om. anser att arbetsmarknadspolitiken behöver förändras men att arbetsförmedlingsverksamheten ska behållas i offentlig regi. Partiet vill satsa mer på effektiva, individanpassade arbetsmarknadsåtgärder utformade efter den enskildes behov. Till förslagen hör bl.a. att fler arbetslösa borde ges möjlighet att delta i arbetsmarknadsutbildning samt utökade medel till subventionerade anställningar. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen anser att den täcker få arbetslösa och endast försäkrar låga löner. För att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring behöver flera åtgärder vidtas, bl.a. en höjning av högsta dagpenningen och grundbeloppet och en indexering av ersättningsbeloppen till löneutvecklingen. När det gäller arbetsmiljön menar att det finns stora brister, vilket leder till skador, sjukdomar och dödsfall. vill därför genomföra en bred arbetsmiljösatsning med fokus på arbete, skyddsombudsverksamheten och företagshälsovården. Enligt i partimotion 2019/20:3341 av m.fl. hör tudelningen på arbetsmarknaden till en av mest angelägna utmaningar. Partiet anser att det måste öppnas upp för fler typer av jobb, och då går det inte att benämna jobb som fina eller fula. För att bredda arbetsmarknaden för grupper som har svårast att komma in på den måste kostnaderna för att anställa sänkas kraftfullt. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. vill avskaffa och Delegationen mot segregation. Partiet anser att det finns ett behov av samordning på jämställdhetspolitikens område men föreslår i stället en delegation för jämställdhet. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. ställer sig kritiska till det stora antalet olika stöd och anställningsformer med olika villkor, utformning och tidsgränser som finns inom arbetsmarknadspolitiken. För mindre nogräknade företag ger de statliga arbetsmarknadsåtgärderna en möjlighet att maximera lönsamheten, vilket snedvrider konkurrensen och tränger undan osubventionerade jobb. hänvisar till att de tillsammans med påbörjade en effektivisering av arbetsmarknadsåtgärderna i och med det gemensamma förslaget till budget som röstade ja till 2018. vill nu gå vidare med ett antal åtgärder. När det gäller nystartsjobben anser partiet att det måste bli mer förmånligt för arbetsgivaren att använda dessa och föreslår därför att lönetaket höjs och tillför dessutom medel för fler nystartsjobb. anser att introduktionsjobben bör avskaffas, och avvisar därför regeringens utökade anslag till detta anställningsstöd. Vidare när det gäller personer som står långt från arbetsmarknaden konstaterar att parterna på svensk arbetsmarknad kommit överens om etableringsjobb, en reform som regeringen tillsammans med och Liberalerna har valt att stödja. för sin del hade föredragit förslaget från de tidigare allianspartierna om s.k. inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. Partiet anser emellertid att det förslag som ligger på bordet bör välkomnas och utvärderas. Om det inte fungerar i praktiken kommer partiet att driva på för att inträdesjobben införs. När det gäller Arbetsförmedlingen pekar på att myndigheten dras med låga resultat till höga kostnader år . Arbetsförmedlingen bör därför avvecklas i dess nuvarande form. Förändringen innebär att matchningen på arbetsmarknaden öppnas för fristående aktörer men att det sker under sträng kontroll och kontinuerlig utvärdering. Partiet avvisar förslaget om ökade medel till Arbetsförmedlingen. Personer med funktionsnedsättning och som finns i särskilda subventionerade anställningar påverkas inte av reformeringen av Arbetsförmedlingen. För dessa personer kan insatser ges bl.a. av arbetsintegrerande sociala företag till vilka vill ge utökat stöd. ställer sig kritiska till den tidigare höjningen av taket i arbetslöshetsförsäkringen. Partiet föreslår en sänkning av taket i ersättningen till per dag och därefter till per dag. Utskottet lämnar i det följande sin övergripande bedömning av ramnivåerna och kommenterar vissa reformer för att senare, i betänkandena /20:AU1 och 2019/20:AU2, återkomma till en mer detaljerad behandling av regeringens förslag inom utgiftsområdena 13 och 14. Utskottet vill inleda med att konstatera att sysselsättningsgraden är historiskt sett hög bland både kvinnor och män. På samma gång är arbetslösheten emellertid fortfarande alltför hög inom vissa grupper, och arbetssökande saknar alltför ofta den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. Bristande utbildning är ett problem och något som i hög grad försvårar matchningen på arbetsmarknaden. Liksom regeringen anser utskottet att såväl utbildnings- som arbetsmarknadspolitiken behöver utvecklas för att möta arbetsgivarnas behov av utbildad arbetskraft och underlätta anställning av dem som står långt från arbetsmarknaden. För att fler nyanlända och långtidsarbetslösa ska komma i arbete välkomnar utskottet att regeringen avser att införa etableringsjobb i enlighet med parternas förslag. Av budgetpropositionen framgår att även företag utan kollektivavtal och bemanningsföretag ska omfattas av etableringsjobben. Utskottet vill inskärpa att nyanländas etablering i det svenska samhället måste förbättras. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda är alltjämt för stor. Kvinnor och män, oavsett bakgrund, ska möta samma förväntningar och möjligheter att försörja sig genom eget arbete. Takten i nyanländas etablering på arbetsmarknaden måste öka, särskilt bland kvinnor, och kunskaperna i svenska måste stärkas. Som en del i en nystart för att nyanlända ska komma snabbare in på arbetsmarknaden välkomnar utskottet att regeringen avser att inom etableringsprogrammet införa ett intensivår som ska bestå av en kedja av språkintensiva och yrkesnära insatser som ges parallellt eller efter varandra under en relativt kort sammanhängande period. Utskottet vill också betona vikten av att föräldralediga ges bättre möjligheter att få kontinuitet i sin språkundervisning och utskottet välkomnar därför ökade medel för detta ändamål. När det gäller etableringen av nyanlända vill utskottet också uppmärksamma och välkomna förslaget om bidrag till kommuner som haft ett högt flyktingmottagande. Som ett led i att utveckla arbetsmarknadspolitiken och förbättra effektiviteten i insatserna för de arbetslösa behöver Arbetsförmedlingen reformeras. Ett nytt system behöver införas där fristående aktörer ska matcha och rusta arbetssökande för de lediga jobben. Som utskottet tidigare framhållit är det viktigt att reformeringen sker på ett ansvarsfullt sätt. dåliga erfarenheter av försök med privata aktörer såsom jobbcoacher och etableringslotsar får inte upprepas. Enskilda människor får inte komma i kläm. När det gäller mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ställer sig utskottet givetvis bakom de fortsatta satsningarna på dessa områden. Utskottet ställer sig även bakom förslaget om ökade statsbidrag för arbetet med att motverka och minska segregation. Utskottet övergår nu till att kommentera vissa av de förslag som framförs i oppositionspartiernas motioner. Det är de viktigaste skiljelinjerna gentemot regeringens politik och utskottets uppfattning om politikens inriktning som ligger i fokus. Utskottet kan inledningsvis konstatera att , i sina respektive budgetmotioner för utgiftsområde 13 föreslår utgiftsramar som är lägre eller väsentligt lägre än regeringens. föreslår en väsentligt högre ramnivå än regeringen. För utgiftsområde 14 föreslår , väsentligt lägre ramnivåer än regeringen. föreslår en väsentligt högre ramnivå än regeringen. När det gäller flyktingmottagandet kan utskottet konstatera att förslag i praktiken innebär att integrationspolitiken helt slopas. förespråkar också s.k. återvandring, dvs. att personer på olika sätt ska förmås att återvända till sina gamla hemländer. för sin del uttrycker sig i termer av volymmål för asylmottagandet med sikte på ett betydligt lägre mottagande. Det är utskottets uppfattning att ska fortsätta att vara ett land som tar ansvar för människor på flykt, som det svenska flyktingmottagandet måste vara långsiktigt hållbart. Fler länder måste också ta ett större ansvar. Utskottet välkomnar i sammanhanget att regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska ta ställning till utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken i syfte att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar. Utskottet kommer givetvis att följa kommitténs arbete med stort intresse. När det gäller arbetsmarknadspolitiken konstaterar utskottet att förslagen från , följer den tidigare förda politiken med fortsatt kraftiga neddragningar till Arbetsförmedlingen och programinsatserna. Utskottet anser inte att en sådan inriktning skulle underlätta en aktiv arbetsmarknadspolitik, vilket i sin tur riskerar att göra det svårare för personer med relativt svag ställning på arbetsmarknaden att komma i arbete. Tvärtom, menar utskottet, behöver arbetsmarknadspolitiken utvecklas. Det är därför välkommet att regeringen nu föreslår ett antal satsningar, bl.a. till arbetsmarknadsutbildning och till upphandlade matchningstjänster som ger bättre förutsättningar för goda resultat. Detta är också viktigt för att på ett ordnat sätt kunna reformera Arbetsförmedlingen. Här vill utskottet uppmärksamma att regeringen och dess samarbetspartier nu arbetar med att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för en väl fungerande verksamhet för såväl arbetssökande som myndighetens personal. När det gäller förslag kan utskottet i och för sig sympatisera med den positiva inställningen till arbetsmarknadsutbildningar men i övrigt ligger partiets resonemang långt från de överväganden utskottet anser är nödvändiga. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen och oppositionspartiernas förslag anser utskottet visserligen att det finns behov av ytterligare åtgärder på området. Alldeles för många har inte tillgång till det viktiga skydd som arbetslöshetsförsäkringen innebär, antingen om det beror på att fler arbetslösa har en svag anknytning till arbetsmarknaden och inte har kunnat arbeta tillräckligt mycket för att kunna få ersättning eller om försäkringen inte är utformad för att möta dagens arbetsliv där fler går in och ut ur arbete. Som utskottet tidigare noterat pågår en utredning om en ny arbetslöshetsförsäkring med inriktningen att försäkringen ska grundas på inkomstuppgifter i stället för arbetsvillkor (A 2018:01). Utredningen ska också enligt tilläggsdirektiv särskilt analysera och föreslå hur arbetslöshetsersättningen kan trappas ned tydligt i takt med arbetslöshetens längd. Denna inriktning bygger på januariavtalets skrivningar om att arbetslöshetsförsäkringen ska reformeras i linje med en flexicuritymodell och öppnas för fler som arbetat, baseras på inkomster och trappas ned samt fasas ut i takt med arbetslöshetens längd. Utskottet menar att utredningen om arbetslöshetsförsäkringen bör avvaktas och avvisar därför de olika förslagen om förändringar . Tydliga och viktiga skillnader jämfört med regeringens politik märks också när delar av oppositionen argumenterar för att avskaffa . Utskottet anser att medel behöver tillföras för att fullfölja återinrättandet av och för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter – bl.a. uppföljning, analys, samordning och stöd i syfte att nå de jämställdhetspolitiska delmålen. Även Delegationen mot segregation behöver tillföras medel för att kunna fullgöra sina uppgifter – bl.a. att bidra till långsiktighet i arbetet mot segregation. Sammantaget finner utskottet att de förslag till ramar för utgiftsområdena 13 och 14 som regeringen lägger fram är väl avvägda. Jämfört med oppositionens förslag i respektive partimotion ger regeringens förslag betydligt bättre förutsättningar för att kunna förverkliga en politik som leder till ökad sysselsättning, minskad arbetslöshet på lång sikt och en snabbare etablering av nyanlända invandrare i det svenska samhället. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt de preliminära utgiftsramarna för respektive utgiftsområde för åren därefter.