yttr · H605FiU4y · 2019-04-23 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2018/19:115 Verksamheten i Europeiska unionen och de följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen. yttrar sig över skrivelsen i de delar som rör finansutskottets beredningsområde och över kommittémotionerna 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 14 och 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 13, 15, 19, 23 och 52. Utskottet anser att de aktuella motionsyrkandena bör avstyrkas. I yttrandet finns två avvikande meningar (SD, V) och ett särskilt yttrande (V). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 9 kap. 21 § riksdagsordningen. Skrivelsen tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. I skrivelsen finns frågor som rör finansutskottets beredningsområden framför allt under avsnitten • utträde ur EU • 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen • EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 • Ekonomi och finans • Skydd av EU:s finansiella intressen • Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Den övergripande utvecklingen i EU Regeringen inleder skrivelsen med att berätta om de fyra övergripande prioriteringar som har varit vägledande för regeringens EU-arbete : ett socialt för jobb och inkluderande tillväxt, en ambitiös klimat-, energi- och miljöpolitik, ett gemensamt asylsystem och utökat migrations-samarbete samt ett säkert EU i en säker värld. Enligt regeringen var stödet för det svenska EU-medlemskapet stabilt , och andelen som vill lämna EU minskade. EU:s ekonomi fortsatte att växa . BNP växte i samtliga medlemsstater. Arbetsmarknaden fortsatte att förbättras med sjunkande arbetslöshet och stigande sysselsättningsgrad. gavs sociala frågor och sysselsättningsfrågor ökad uppmärksamhet inom ramen för den europeiska planeringsterminen, som är för ekonomisk-politisk samordning. Arbetet med att fullborda den inre marknaden fortsatte , och regeringen lyfter i skrivelsen fram att arbetat aktivt för att driva frågan framåt. Den inre marknaden är viktig för och svensk ekonomi med ökad handel, jobb och tillväxt. var ett händelserikt år på handelsområdet. införde skyddstullar på stål och aluminium med hänvisning till nationella säkerhetsintressen, och EU svarade med att införa motåtgärder. Frågan om utträde hade av naturliga skäl en framskjuten position på EU:s agenda . Intensiva förhandlingar har bl.a. handlat om gränsfrågan på den irländska ön. enades EU och om ett förslag till utträdesavtal, som dock ännu inte godkänts av det brittiska parlamentet. Ett avtalslöst utträde kan inte uteslutas, och kommissionen arbetar därför med en beredskap för att hantera en sådan utveckling. inleddes förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram –2027. Den kommande budgetramen behöver anpassas till det bortfall av intäkter som utträde medför. Under förhandlingarna har verkat för de svenska övergripande prioriteringarna, bl.a. behovet av en restriktiv och modern budget med omprioriteringar från jordbruks- och sammanhållningspolitiken till fördel för gemensamma åtgärder som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning, miljö och klimatomställning. Regeringen har i förhandlingarna även drivit förslaget om budgetrelaterad konditionalitet kopplat till rättsstatens principer, dvs. att EU ska kunna hålla inne med EU-stöd om länder bryter mot EU:s värderingar och principer eller vägrar följa beslut om t.ex. flyktingmottagande. Förhandlingarna kommer att fortsätta . Utvecklingen i vissa medlemsstater när det gäller respekten för rättsstatens principer och EU:s grundläggande värden om frihet, demokrati, jämlikhet och mänskliga rättigheter var enligt regeringen oroande . Så kallade artikel 7.1-förfaranden har inletts mot och . De ekonomiska sanktionerna mot har förlängts. I skrivelsen uppmärksammar regeringen även att när flera stora skogsbränder rasade i bl.a. togs stöd emot från EU genom EU:s civila skyddsmekanism för att släcka bränderna. Totalt tog emot stöd i form av ett trettiotal flygplan och helikoptrar, ett åttiotal markfordon och närmare 450 personer från EU. Det var det största samlade stödet med brandbekämpningsresurser som någonsin lämnats inom EU. Förhandlingarna om det brittiska utträdet ur EU (brexit) fortsatte . I enlighet med artikel 50 i avser att lämna EU . En uppgörelse om utträdet nåddes mellan förhandlarna . I samband med detta kunde en politisk förklaring om den framtida relationen mellan och förhandlas färdigt. Uppgörelsen röstades dock ned i det brittiska parlamentet . Kommissionen arbetar därför med en beredskap för att hantera ett eventuellt avtalslöst utträde ur unionen. Dessa förberedelser pågår parallellt med de fortsatta förhandlingarna om ett utträdesavtal. Kommissionen presenterade tre meddelanden som beskriver förberedelserna för ett avtalslöst utträde (COM[2018] 556, COM[2018] 880 och COM[2018] 890). är ansvarigt för behandlingen av dessa meddelanden i . De beredskapsåtgärder som aviserats är unilaterala åtgärder för att begränsa skadeverkningar inom ett flertal separata områden, och kan endast dämpa de allvarligaste följderna av utträdet. Utskottet fick information om brexit – av finansmarknadsminister och statssekreterare och av finansmarknadsministern . Utskottet har behandlat regeringens proposition 2018/19:44 Möjlighet för företag i att driva värdepappersrörelse utan krav på tillstånd (bet. 2018/19:FiU35). Utskottet har även godkänt en kapitalhöjning till Europeiska investeringsbanken (EIB) för att ersätta den brittiska kapitalandelen när lämnar banken i samband med brexit. Vidare har utskottet prövat kommissionens förslag till åtgärder för att genomföra och finansiera unionens allmänna budget i samband med utträde ur unionen (COM[2019] 64). Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen 2020-strategin är EU:s gemensamma strategi för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, hög sysselsättning och social sammanhållning i unionen. Strategin följs upp bl.a. inom ramen för den europeiska terminen. Den åttonde europeiska planeringsterminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU för . publicerade kommissionen landrapporter med fördjupade analyser över medlemsstaternas ekonomier (COM[2018] 120). Land-rapporterna är en del i uppföljningen inom ramen för den europeiska terminen och är en analytisk grund för de landspecifika rekommendationerna. Som en del av terminen ska medlemsländerna överlämna nationella reform- och konvergensprogram där de redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. Programmen lämnades till . presenterade kommissionen sitt förslag till landspecifika rekommendationer till (COM[2018] 426). Terminen avslutades med att ställde sig bakom rekommendationerna, som formellt antogs av rådet. Rekommendationerna är inte rättsligt bindande. Rådet antog en landspecifik rekommendation för : Ta itu med risker kopplade till hushållens höga skuldsättning genom att stegvis begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor på bolån eller genom att höja fastighetsskatten. Stimulera bostadsbyggandet där bristen är som störst, främst genom att ta bort strukturella hinder för byggandet, och effektivisera bostadsmarknaden, bland annat genom att göra hyressättningen flexiblare och se över kapitalvinstbeskattningen. Statssekreterarna informerade utskottet om och presenterade utkastet till nationella reformprogram och konvergensprogram 2018 . De landspecifika rekommendationerna behandlades i betänkandena /19:FiU1 Statens budget och 2018/19:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken. EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 Kommissionen presenterade sitt förslag till en ny flerårig budgetram (MFF) för åren 2021–2027 (COM[2018] 321). Kommissionen anser att utgiftsnivån i relativa termer måste öka jämfört med innevarande period för att den politik som budgetramen ska rymma på ett meningsfullt sätt ska kunna bidra till att målen inom de prioriterade områdena kan nås. Nya prioriteringar ska finansieras med ytterligare medel från medlemsstaterna. Kommissionen anser att budgetgapet som uppstår efter brexit delvis ska finansieras med ytterligare medel och delvis med besparingar. Den totala volymen på förslaget uppgår till av EU-27:s samlade bruttonationalinkomst (BNI). Regeringens hållning är att när lämnar EU måste unionens budget minska motsvarande det brittiska bidraget. Dagens utgiftstak ska ligga kvar på av EU:s samlade BNI och den svenska avgiften ska hållas nere. Kommissionen anför att de kritiskt undersökt var neddragningar kan göras, vilket resulterat i ett förslag att minska jordbruks- och sammanhållnings-politiken. Områden som föreslås få kraftigt utökade medel är prioriteringar som migration, säkerhet, forskning och innovation samt utbytesprogrammet . Förslaget innehåller sju utgiftsrubriker: Inre marknad, innovation, digitalt Kommissionen har även presenterat ett förslag till förordning om hur länken mellan EU-medel och respekt för rättsstatens principer kan stärkas, samt ett förslag till nytt system för EU:s egna medel. När det gäller inkomstsidan föreslår kommissionen följande: reviderat tak för egna medel från till av BNI en sänkt andel av intäkter från traditionella egna medel som medlemsstaterna får behålla för att täcka kostnader för uppbörd från till en förändrad och förenklad modell för beräkning av den inkomstkälla som grundas på mervärdesskattebasen införande av ett nytt eget medel i form av en andel av intäkterna från försäljningen av utsläppsrätter införande av ett nytt eget medel i form av en avgift grundad på volymen icke återvunnen plast i respektive medlemsstat införande av ett nytt eget medel baserat på den föreslagna gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen en modell för utfasning av rabatter –2025. Sedan förslaget presenterades har tekniska genomgångar pågått i den särskilda rådsarbetsgruppen för MFF-förhandlingarna. Medlemsstaterna har framfört sin syn på de texter som föreslås ingå i ett förhandlingsdokument, den s.k. förhandlingsboxen. Förhandlingarna handlade huvudsakligen om vad det första utkastet till förhandlingsdokument ska innehålla, men utan att precisera några siffror. Exempel på frågor som lyfts ur ett svenskt perspektiv är frågan om rättvis bördefördelning, förslaget om en moderniserad utgiftsstruktur och förslaget om budgetrelaterad konditionalitet kopplat till rättsstatens principer och migration. Efter höstens förhandlingar har i den s.k. förhandlings-boxen fått ett relativt stort gehör för de alternativ som ur ett svenskt perspektiv är angelägna att ha med i den fortsatta förhandlingen. Alla delar av förslaget har varit uppe för diskussion i rådet för allmänna frågor. Vid diskuterades den fleråriga budgetramen, med fokus på det framtida förhandlingsarbetet samt tidtabellen för förhandlingarna. har det rumänska ordförandeskapet tagit vid, och förhandlingsarbetet för den fleråriga budgetramen 2021–2027 fortsätter. driver på för att förhandlingarna ska slutföras före . I kommittémotion 2018/19:3050 yrkande 1 vill m.fl. (V) att regeringen ska fortsätta verka för en minskning av EU:s budget och driva på för en klimatomställning i stället för militarisering. Motionärerna motsätter sig den utökning av EU-budgeten som är på förslag och välkomnar att regeringen i drivit på för en minskning av unionens budget. Motionärerna vill minska EU:s budget och återföra EU:s jordbrukspolitik till nationell nivå för att säkerställa höga ambitioner för gott djurskydd och låg antibiotikaanvändning och för att kunna uppnå klimatmålen. Om medlems-länderna får ett ökat ansvar för finansiering och genomförande inom ramen för EU:s budget kan de enligt motionärerna minska EU-byråkratin och se till att stöden blir mer effektiva. I yrkande 2 anser motionärerna att regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget som bygger på en genomgripande feministisk analys och syftar till att utjämna skillnader mellan könen i inkomst, levnadsvillkor m.m. samt förbättrar kvinnors villkor. När man skär ned på välfärden och arbets-villkoren försämras är det enligt motionärerna kvinnor som drabbas hårdast. I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 2 anför (SD) m.fl. att en övergripande prioritering i EU-förhandlingarna måste vara att begränsa EU:s utgifter så att avgift kan sänkas med åtminstone en tredjedel. I yrkandena 13 och 15 vill motionärerna att kostnaderna för EU:s budget ska minska och att regeringen ska verka för att en större andel av den svenska EU-avgiften ska användas inom . Utgiftsminskningar är en genomgående och överordnad målsättning för motionärerna. Deras utgångspunkt är att nedskärningar måste göras på de allra flesta områden i EU:s budget i en utsträckning som innebär att medlemsavgiften minskar med åtminstone en tredjedel. Det skulle för svenskt vidkommande motsvara – medel som i stället skulle kunna användas till prioriterade välfärdssatsningar för de som har de största behoven i . I yrkande 19 anför motionärerna att EU-avgiften behöver sänkas kraftigt och att EU:s kostnader bör minskas i motsvarande omfattning. EU-avgift väntas enligt regeringens prognos uppgå till nära 2021. Motionärerna motsätter sig de skenande kostnaderna och anser att det är oacceptabelt att betalar så mycket mer än vad vi får tillbaka. Motionärerna betonar vikten av ett budgetrestriktivt förhållningssätt och att bör motsätta sig alla avgiftsökningar till dess att EU kan reformeras på ett mer övergripande plan. I yrkande 23 vill motionärerna att de momsintäkter som EU-budgeten får ta del av från i stället ska stanna i svensk statsbudget. Motionärerna är kritiska till de momsbaserade avgifter som går till EU. Enligt motionärerna bör den andel av momsintäkter som EU tar från utmönstras och endast gå till svensk statsbudget. EU bör i stället se över unionens kostnader så att de anpassas nedåt efter de minskade intäkterna. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om den kommande fleråriga budgetramen, senast genom en överläggning med statssekreterarna . överlade utskottet (gemensamt med skatteutskottet) med statssekreterarna om kommissionens förslag till Europeiska unionens fleråriga budgetram 2021–2027 och förslag till system för egna medel (COM [2018] 321, 322, 324, 325 och 327). informerade statssekreterare utskottet om EU:s fleråriga budgetram 2021–2027. Vidare informerade statssekreterare utskottet om EU:s långtidsbudget och läget i MFF-förhandlingarna . Frågan om EU:s fleråriga budgetram behandlades i yttrande /19:FiU3y över kommissionens arbetsprogram 2019 och i utlåtande /18:FiU17 Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser. Kommissionens svar på utlåtandet inkom till utskottet . subsidiaritets-prövade utskottet förslagen om att inrätta en europeisk valutafond och att införliva finanspakten i EU:s rättsliga ram (COM[2017] 824 och COM[2017] 827). Utskottet ansåg att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Däremot ansåg utskottet i sin prövning av kommissionens förslag till Europeiska unionens egna medel och genomförande av systemet för egna medel (COM[2018] 325 och COM[2018] 327) att förslagen inte var i linje med subsidiaritetsprincipen, vilket resulterade i ett motiverat yttrande till kommissionen (utl. 2017/18:FiU51). Det ekonomisk-politiska samarbetet inom EU syftar bl.a. till att understödja ekonomisk tillväxt, hög sysselsättning, hög konkurrenskraft och varaktig konvergens mellan medlemsstaternas ekonomiska utfall. En grundläggande princip för den ekonomiska politiken i EU är öppen marknadsekonomi med fri konkurrens som främjar en effektiv resursfördelning. I skrivelsen tar regeringen upp vilka medlemsländer som tagit emot stabilitetsstöd via stabilitetsmekanismer inrättade för euroländer, vilka betalningsbalansstöd som betalats ut till medlemsländer som inte har euro som valuta samt det makrofinansiella stöd som betalats ut till länder utanför EU. Ekonomisk styrning och samordning Stabilitets- och tillväxtpakten är EU:s gemensamma regelverk för att säkra sunda offentliga finanser. Pakten består av en förebyggande del som fokuserar på landspecifika medelfristiga budgetmål och en korrigerande del, det s.k. underskottsförfarandet. Medlemsstater med alltför stora underskott eller alltför hög skuldkvot kan bli föremål för ett underskottsförfarande. var två av EU:s medlemsstater i underskottsförfarande, nämligen och . avslutades underskottsförfarandet för . Kommissionen rekommenderade också att förfaranden inom den förebyggande delen skulle tillämpas för och . Det makroekonomiska obalansförfarandet inleddes genom att kommissionen publicerade den årliga förvarningsrapporten. Utifrån denna preliminära ekonomiska analys av medlemsstaterna föreslogs vilka medlemsstater som skulle djupgranskas för att där påvisa eventuella makroekonomiska obalanser. överskred tre av indikatorernas tröskelvärden – minskande exportmarknadsandelar, snabbt stigande bostads-priser och hög privat skuldsättning. Kommissionen inledde därför en djup-granskning av . I djupgranskningen konstaterades att har makroekonomiska obalanser relaterade till hushållens skuldsättning och bostadspriserna. Reformering av den ekonomiska och monetära unionen Arbetet med att reformera EMU fortsatte . Arbetstempot höjdes efter eurotoppmötet . De allra flesta möten om EMU-reformer har hållits i s.k. inkluderande format, dvs. med deltagande av samtliga medlemsstater exklusive . Det har inneburit att har haft en mer aktiv roll än annars. Därtill deltog i ett informellt samarbete om EMU-fördjupning tillsammans med sju likasinnade länder: , , , , , och . Vid eurotoppmötet tog man fram tre breda områden för fortsatt arbete: 1. bankunionen, 2. Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) och 3. finans-politisk kapacitet. Vid mötet med i inkluderande format nåddes en uppgörelse som Eurotoppmötet sedan ställde sig bakom. Utskottet överlade med statssekreterare om inspel i diskussionen om EMU-fördjupning . informerade statssekreterare , ordföranden för kommissionens representation i och Bruegels chef utskottet om de pågående diskussionerna om EMU-fördjupningen. Statssekreterare återkom till utskottet och informerade om EMU-fördjupningen. överlade utskottet med finansminister om ett paket med förslag om fullbordande av EMU. Utskottet fick även information av finansministern om förhandlingsläget och det fortsatta arbetet med EMU-fördjupningen . Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat reformeringen av EMU, senast i yttrandet till utrikesutskottet över kommissionens arbetsprogram (yttr. 2018/19:FiU3y) och i yttrandet till utrikesutskottet över verksamheten i EU (yttr. 2017/18:FiU3y). I finansutskottets yttrande över kommissionens arbetsprogram behandlas ett flertal av de förslag som diskuteras (yttr. 2016/17:FiU3y), liksom i yttrandet över kommissionens arbetsprogram (yttr. 2017/18:FiU2y). Vidare prövade utskottet ett förslag från kommissionen som berör frågan om inrättande av ett reformstödsprogram – Förslag till ökad finansiering och anpassning av målet för stödprogrammet för strukturreformer (COM[2017] 825). Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritets-principen. lämnade kommissionen förslag till en förordning om inrättandet av ett reformstödsprogram i EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027. Reformstödsprogrammet syftar till att tillhandahålla finansiellt och tekniskt stöd till medlemsstaternas genomförande av strukturreformer. Programmet uppgår enligt förslaget till . Kommissionen föreslår att stöd ska kunna erbjudas genom tre instrument: ett reformverktyg för att tillhandahålla finansiella incitament till medlemsstaternas genomförande av strukturreformer ett instrument för tekniskt stöd för att stärka den administrativa kapaciteten i medlemsstaterna en konvergensmekanism för att tillhandahålla finansiellt och tekniskt stöd till medlemsstater som är på väg att gå med i euron. Deltagande i programmet ska vara frivilligt. Utskottet överlade med finansminister om reformstödsprogrammet . Utskottet subsidiaritetsprövade kommissionens förslag till förordning om inrättande av reformstöds-programmet (COM[2018] 391). Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. lämnade kommissionen ett förslag om att inrätta en stabiliserings-funktion för att via lån upprätthålla nivån på investeringar i medlemsstater som drabbas av en asymmetrisk chock, alltså kostnadskriser som drabbar ett begränsat område. För detta ändamål föreslår kommissionen en låneram på totalt . Lånen ska garanteras av EU-budgeten. Kommissionen föreslår vidare att deltagande medlemsstater ska sätta upp en fond för räntesubventioner på lånen genom att teckna ett mellanstatligt avtal. Funktionen är avsedd att omfatta euroländer och länder som deltar i växelkurssystemet (bara ). Det finns ett antal villkor för att kunna få stöd från funktionen. Bland annat ska arbetslösheten i den ansökande medlemsstaten öka snabbt, och landet bör uppfylla vissa krav kopplade till stabilitets- och tillväxtpakten och den europeiska planeringsterminen. Utskottet prövade kommissionens förslag till förordning om investeringsstabiliseringsfunktionen (COM[2018] 387). Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. InvestEU – initiativ för att främja investeringar i EU presenterade kommissionen ett sektorsförslag inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027 kallat InvestEU-programmet. Programmet går ut på att samla 14 centralt förvaltade finansiella instrument, däribland en uppföljare till Junckerplanens europeiska fond för strategiska investeringar (Efsi) som ska avslutas , tillsammans med en EU-budgetgaranti i en enhetlig struktur för att mobilisera medel till investeringar under nästa MFF. Programmet ska via en EU-budgetgaranti på stödja olika investeringspartner, bl.a. Europeiska investeringsbanken (EIB) och nationella utvecklingsbanker, för att mobilisera projektfinansiering i EU på . Syftet är att förenkla och effektivisera dagens fragmenterade system. Förhandlingar om programmet inleddes . Utskottet överlade med finansminister om InvestEU-programmet och med statssekreterarna . prövade utskottet kommissionens förslag till och rådets förordning om inrättande av InvestEU-programmet (COM[2018] 439). Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Europeiska investeringsbanken (EIB) är ett fristående organ inom EU. Medlemskap i följer automatiskt med ett medlemskap i , och blev således medlem i banken i samband med EU-inträdet 1995. Bankens huvudsyfte är att bidra till att utveckla den inre marknaden. Det sker genom långsiktig finansiering av samhällsekonomiskt lönsamma projekt, exempelvis inom forskning och utveckling, infrastruktur och små och medelstora företag. En del av verksamheten genomförs via som erbjuder riskkapital och garantier till små och medelstora företag. inleddes förhandlingar om InvestEU. En viktig fråga i de fortsatta förhandlingarna är vilken roll EIB kommer att ha i förvaltningen och genomförandet av garantin. En annan central fråga var att hantera konsekvenserna av att lämnar EIB i samband med brexit. I kommittémotion 2018/19:3050 yrkande 14 vill m.fl. (V) att regeringen verkar för att EIB omvandlas till en klimatinvesteringsbank. För att underlätta klimatomställningen vill motionärerna förändra EIB till att göra produktiva och samhällsnyttiga investeringar för klimatet. Motionärerna vill att banken ska upphöra med fossila placeringar och respektera internationella åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter och klimat- och miljöavtal. Ur banken ska företag, regioner, kommuner och länder kunna låna pengar till låg ränta för gröna investeringar i det som ställer om och utvecklar samhällen.