yttr · H705NU3y · 2019-11-08 00:00:00 — Arbetet i frågor som rör beslutade att ge näringsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör och följdmotioner till skrivelsen i de delar som berör utskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över skrivelsen och motionerna 2019/20:3393 (M) yrkandena 3, 5, 6 och 8, 2019/20:3394 (SD) yrkandena 2 och 5, 2019/20:3398 (C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3401 (V) yrkandena 8–10, 2019/20:3399 (KD) yrkandena 9, 11 och 12, och 2019/20:3403 (L) yrkandena 1–3 i de delar som rör näringsutskottets beredningsområde. Sammanfattningsvis anser näringsutskottet att utrikesutskottet delvis bör tillstyrka motionerna 2019/20:3393 (M) yrkande 6 och 2019/20:3399 yrkande 12 i berörda delar och föreslå att riktar ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att utöver den digitala infrastrukturen skydda annan vital infrastruktur i samhället, såsom energiinfrastruktur, och om vikten av att inte minst söka ett gemensamt nordiskt förhållningssätt i dessa frågor. Vidare förordar näringsutskottet att utrikesutskottet avstyrker övriga motionsyrkanden i berörda delar och föreslår för att skrivelsen läggs till handlingarna. I yttrandet finns 8 avvikande meningar (M, SD, C, V, KD och L). Arbetet i frågor som rör I skrivelsen redogör regeringen för förbindelser med och det förhållningssätt som regeringen har i arbetet med frågor som rör , i ljuset av växande globala inflytande och de nya frågeställningar, möjligheter och utmaningar detta medför. Regeringens förhållningssätt bygger på och beskriver hur den verkställs nationellt. Regeringen tar därefter upp hur den avser att verka i det fortsatta arbetet inom ett antal enskilda frågeområden. Under rubriken och ekonomi anger regeringen att blir allt viktigare för svensk tillväxt och svenska arbetstillfällen. Regeringen avser att utveckla de ekonomiska banden till , bl.a. genom ökad export och investeringar. Regeringen kommer att fortsätta att föra dialog med om att modernisera det multilaterala handelssystemet i syfte att värna frihandeln och mot bakgrund av att agerande utmanar handelssystemet, som svensk export är beroende av. Regeringen kommer att vara pådrivande för att EU bedriver ambitiösa förhandlingar om avtal som underlättar handeln och säkrar svenska företags marknadstillträde och lika konkurrensvillkor. Brister som immaterialrättsliga intrång, påtvingad teknologiöverföring och WTO-oförenliga statliga subventioner behöver hanteras. Regeringen kommer att vara pådrivande för att EU engagerar i reformeringen av WTO. användning av ”särskild och differentierad behandling” i WTO behöver anpassas till landets utvecklingsnivå. Handels-, näringslivs- och Sverigefrämjande i ska utvecklas i samverkan med näringslivet och andra relevanta aktörer, bl.a. inom Team och i enlighet med regeringens nya exportstrategi. Hållbarhet, innovation och CSR utgör viktiga samarbetsområden. I den bilaterala dialogen ska regeringen lyfta fram de handelshinder som svenska företag möter i . Enskilda svenska bolag kan hamna i situationer där politiska spänningar påverkar deras verksamhet, vilket ställer ökade krav på stöd från statligt håll i dialogen med kinesiska företrädare. Vidare anges i skrivelsen under rubriken och miljöfrågor att klimat- och miljöproblem har global påverkan, som landet har stora resurser, teknik och internationellt inflytande som kan bidra till att hantera de globala klimat- och miljöutmaningarna. Regeringen anger att det är av största betydelse att förstärker sina nationella och internationella åtgärder inom detta område. Regeringen stöder därför att EU ska ställa högre krav på när det gäller klimat och miljö. Områden där höga krav bör ställas omfattar förutom utsläpp t.ex. hållbar tillverkning och en hållbar gruvnäring. Regeringen kommer även att söka dialog och samarbete med när det gäller policyutveckling och forskning inom bl.a. förnybar energi. har viktiga erfarenheter, och svenska företag och myndigheter har viktig teknik och kunnande. Därtill framför regeringen under rubriken , innovation och digitalisering att tillgång till marknad, teknik och innovation i blir allt viktigare för svenska företag och för möjligheterna att lösa olika utmaningar i vårt samhälle och globalt. finns risker och utmaningar förknippade med på innovationsområdet, exempelvis genom bristande skydd för immaterialrätten. Goda kunskaper behövs i om dessa förhållanden och om de avvägningar som kan bli aktuella. Regeringen kommer att verka för att deltar i internationella multilaterala samarbeten för standardisering, öppenhet och etik när det gäller teknik och innovation samt immaterialrätt. Regeringen avser att söka samarbete med inom innovation och entreprenörskap, bl.a i form av policydialog och samverkan mellan berörda myndigheter, forskningsaktörer och näringslivet, framför allt inom hållbarhet och gemensamma globala utmaningar. Samverkan mellan svenska myndigheter, näringsliv och forskningsinstitutioner bör utvecklas när det gäller frågor som rör teknik, innovationer och digitalisering och . Samarbetet inom EU behöver utvecklas när det gäller frågor som rör teknik, innovationer och digitalisering och , såväl för att stärka europeisk konkurrenskraft som för att främja berörda europeiska intressen. I kommittémotion 2019/20:3393 av m.fl. (M) anförs att det svenska näringslivet drabbas av spionage och industriella stölder som går att knyta till den kinesiska staten. Motionärerna anser därför att det är av stor vikt att skyddar näringslivet och de innovativa teknikföretagen (yrkande 3). Vidare framhålls att en viktig grundsats för och EU:s ekonomiska band till ska vara att handel och marknadstillträde sker på lika villkor (yrkande 5). Motionärerna anför att WTO:s regelbaserade internationella handelssystem och en rättvis, dubbelriktad frihandel måste respekteras av . Därtill efterfrågar motionärerna ett stärkt samarbete i och EU kring 5G och cybersäkerhet (yrkande 6). Motionärerna förordar även ett tillkännagivande till regeringen om att stärka samarbetet för att möta klimatutmaningarna (yrkande 8). Bland annat framhåller motionärerna att ska vara en pådrivande kraft för miljön internationellt genom t.ex. gröna frihandelsavtal som premierar klimatsmarta produkter. ska även verka för export av miljövänlig teknik till som en del av en bredare exportstrategi. I kommittémotion 2019/20:3394 av m.fl. (SD) framhålls att republiken status i det internationella samfundet är en känslig fråga. Motionärerna anser att Republiken () stegvis bör inkluderas i det internationella samfundet och att bör stödja dess deltagande inom multilaterala organisationer (yrkande 2). Därtill anför motionärerna att svenska företag är särskilt utsatta för det kinesiska hotet, inte minst i form av strategiska förvärv och teknologiöverföring. Svenska staten behöver därför ta ett större ansvar för ett förstärkt skydd av det svenska näringslivet. Motionärerna ser ett behov av att hindra kinesiskt påverkansarbete i genom bl.a. nya restriktioner och förbud mot användning av strategiska verktyg, såsom uppköp, statligt stödda investeringar, ägande av känsliga tillgångar och ekonomisk kontroll av svenska företag (yrkande 5). I kommittémotion 2019/20:3398 av m.fl. (C) anförs att det planerade kunskapscentrumet bör utgå från någon av de redan befintliga forskningsmiljöerna om och att dess syfte bör vara att höja kunskapsnivån i om som ett sätt att höja motståndskraften i vad gäller kinesisk påverkan och globala intressen. Det anförs vidare att regeringen bör återkomma med information om hur den nationella satsningen på ett kinesiskt ska formas (yrkande 1). Därtill förordas att inte bör ingå i nya samarbeten med som bidrar till att globala strategiska målsättningar uppnås på bekostnad av rådande internationell rättsordning och demokratiska värderingar (yrkande 2). I kommittémotion 2019/20:3401 av m.fl. (V) yrkande 8 efterfrågas att regeringen bör återkomma med förslag om hur den ska verka för att stärka de fackliga rättigheterna och arbetstagarnas rättigheter i . Motionärerna efterfrågar även ett tillkännagivande om att regeringen bör kräva att svenska företag som är verksamma i uppträder konsekvent och i överensstämmelse med den allmänna svenska politiken när det gäller mänskliga rättigheter. Motionärerna menar att det inte är möjligt att särskilja frågor om investeringar och handel från arbetet för de mänskliga rättigheterna (yrkande 9). Vidare menar motionärerna att regeringen bör verka för att svenska multinationella företag som är verksamma i ska underteckna globala ramavtal (yrkande 10). Enligt motionärerna villkorar avtalen bl.a. arbetstid och löner, och är giltiga inom hela koncernen och för alla underleverantörer. I kommittémotion 2019/20:3399 av m.fl. (KD) anförs att och EU delar centrala värderingar och skulle kunna dra nytta av ett djupare samarbete, exempelvis i form av ett bilateralt investeringsavtal (), vilket skulle kunna vara ett viktigt steg för att ytterligare förbättra och utveckla handelsförbindelserna (yrkande 9). Vidare framhåller motionärerna att ska värna frihandeln i världen och det internationella handelssystemet (yrkande 11). En prioriterad fråga är den brist på tillämpning av som förekommer från sida. Motionärerna anser också att och EU ska fortsätta att kräva likvärdiga villkor för företag som vill etablera sig såväl i som internationellt. Därtill ser motionärerna ett behov av ett gemensamt förhållningssätt inom EU när det gäller 5G, liksom för andra investeringar, påverkansmetoder och underrättelseinhämtning (yrkande 12). I kommittémotion 2019/20:3403 (L) förordar motionärerna att lagstiftningen skärps när det gäller internationell upphandling av känslig svensk infrastruktur (yrkande 1). Därtill efterfrågar motionärerna förebyggande insatser för att öka kompetensen hos företag och myndigheter kring cyberkrigföring, påverkansarbete och informationsinhämtning av tredjeland (yrkande 2). Vidare förordar motionärerna att inom EU bör verka för att ta fram en gemensam strategi för att motverka kinesiskt inflytande över europeisk känslig infrastruktur (yrkande 3). Strategin och politiken för EU:s förbindelser med bygger på meddelandet Byggstenar för en ny strategi för ((2016) 30) från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt rådets slutsatser om avseende (11252/16) som antogs . Dokumenten utgör grunden för det strategiska partnerskapet mellan och , och omfattar bl.a. områdena handels- och investeringsfrämjande, energi och innovation. fattade regeringen beslut om en exportstrategi som redovisades för i form av en skrivelse (skr. 2015/16:48, bet. 2015/16:NU13). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24) anger regeringen bl.a. följande när det gäller exportstrategin: Regeringen avser fortsätta det påbörjade arbetet med exportstrategin, men också utveckla den. Hänsyn behöver tas till förändringar som skett i omvärlden . […] Näringslivets medverkan är avgörande för att genomföra de globala målen för hållbar utveckling och lyckas med klimatomställningen, och svenska företag ligger långt framme med produkter och tjänster som främjar denna omställning. En öppen handel och ett offentligt stöd för svenska företags export och internationalisering är därför fortsatt viktigt även för att uppnå dessa mål. Globaliseringens fördelar ska komma hela landet till del. Insatserna ska därför genomföras med målet att hela landet ska dra nytta av dem. Exportstrategin utvecklas med fokus på hållbar utveckling samt tillväxt och nya arbetstillfällen i hela landet. Ett system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden Regeringen beslutade om att ge en särskild utredare uppdraget att lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas (dir. 2019:50). Syftet är att kontrollera uppköp och strategiska förvärv av bolag med säte i vars verksamhet eller teknologi har betydelse för säkerhet eller allmän ordning. Utredaren ska bl.a. analysera vilka utländska direktinvesteringar som ska omfattas av regler om granskning, föreslå under vilka förutsättningar utländska direktinvesteringar ska kunna hindras och vilka förbehåll för sådana investeringar som bör kunna ställas upp, föreslå vilken befintlig myndighet som ska ansvara för granskning av utländska direktinvesteringar, föreslå de anpassningar och kompletterande bestämmelser som är nödvändiga för att EU-förordningen om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen ska kunna tillämpas i , och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska, i den del som avser att lämna förslag på anpassningar och kompletterande bestämmelser till EU-förordningen, redovisas , och i den del som gäller att föreslå ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar redovisas . Proposition om skydd av säkerhet vid radioanvändning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur radiospektrumanvändningen kan planeras –2047 för att framtida behov av radiospektrum ska kunna mötas så effektivt som möjligt (dir. 2017:99). Med anledning av det rådande allmänna säkerhetsläget skulle utredaren även se över den reglering som styr rätten att använda radiofrekvenser i de delar som avser samhällsviktiga aktörers intressen och föreslå de författningsändringar som behövs för att samhällsviktiga aktörers behov av radiofrekvenser ska tillgodoses och nationella säkerhetsintressen säkerställas i högre utsträckning. överlämnade utredningen betänkandet Frekvenser i samhällets tjänst (SOU 2018:92). Efter sedvanlig beredning lämnade regeringen över en proposition (prop. 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning) med förslag till ändringar i lagen om elektronisk kommunikation och offentlighets- och sekretesslagen för att kunna skydda säkerhet vid användning av radiosändare. För att få tillstånd att använda radiosändare och för att få medgivande till överlåtelse eller uthyrning av sådana tillstånd ska det enligt regeringens förslag vara en förutsättning att det kan antas att radioanvändningen inte kommer att orsaka skada för säkerhet. Tillstånd ska kunna förenas med villkor om krav som är av betydelse för säkerhet. Dessutom ska tillstånd kunna återkallas eller tillståndsvillkor ändras om radioanvändningen har orsakat skada för säkerhet eller det kan antas att radioanvändningen kommer att orsaka sådan skada. Propositionen bereds i trafikutskottet. I det följande redovisar utskottet sitt ställningstagande under rubrikerna Övergripande om skrivelsen, Samarbete för skydd av viktig infrastruktur, Förmåga att skydda näringslivet, Företagens kompetensutveckling vad gäller frågor om , Det internationella handelssystemet, Handel och miljöteknik och Övrigt om handel och företag. och har en lång handelstradition som sträcker sig tillbaka till 1700-talet och Svenska Ostindiska Companiets verksamhet. är största handelspartner i , och handelsutbytet är därmed av stor betydelse för svenska företag och svensk ekonomi. besökte utskottet med en delegation och . Utskottet delar beskrivningen i skrivelsen att framväxt som en global aktör med ett växande inflytande innebär både möjligheter och utmaningar och ställer och EU inför en rad nya frågeställningar. När det gäller utmaningarna vill utskottet särskilt framhålla vikten av att i förbindelserna med utgå ifrån för centrala värderingar och intressen. utveckling påverkar inte bara den globala ekonomin och handeln, utan även utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken liksom miljön och klimatet och får följder för som innovations- och kunskapsnation, närområde, EU och det multilaterala samarbetet. Utskottet välkomnar därför regeringens skrivelse som ger möjlighet att samlat behandla olika frågor som rör förhållningssätt till , både när det gäller de bilaterala förbindelserna mellan länderna och i förhållande till agerande som aktör på den globala arenan. Utskottet anser därmed att utrikesutskottet bör föreslå för att skrivelsen läggs till handlingarna. Samarbete för skydd av viktig infrastruktur Som en följd av utveckling till tung ekonomisk makt har även strategiska globala intressen ökat. är världens största importör av energi och en rad olika råvaror. Landet har även blivit en global nyckelspelare inom forskning, innovation och teknologiutveckling. är en central aktör inom digitaliseringsutvecklingen i världen, och inom vissa sektorer ligger landet före utvecklade ekonomier. Den snabba utvecklingen på teknologiområdet är ett resultat av omfattande investeringar och statlig styrning, samt en strategi för industriell modernisering. har också framgångsrikt kunnat överföra teknologi och kunnande från utländska företag, och här har strategiska förvärv av utländska företag med spetsteknologi haft betydelse för utvecklingen. Av skrivelsen framgår att den kinesiska staten vill skapa en sammanhållen struktur med forskning, myndigheter och näringsliv nära knuten till försvarsmakten så att civila resurser kan användas i militärt syfte och att det inte går att göra en tydlig gränsdragning mellan det militära och det civila. I motion 2019/20:3393 (M) efterfrågas ett stärkt samarbete i och EU kring frågor om 5G-nätens säkerhet och cybersäkerhet. Här noterar utskottet att förslag till ändringar i lagen om elektronisk kommunikation och offentlighets- och sekretesslagen för att kunna skydda säkerhet vid användning av radiosändare (prop. 2019/20:15) lämnats av regeringen till för behandling. Förslaget bereds i trafikutskottet. I likhet med motionärerna anser utskottet att det finns ett stort behov av att stärka samarbetet i och EU när det gäller skyddet för viktig infrastruktur. Utskottet vill utöver den digitala infrastrukturen tillägga vikten av att skydda annan vital infrastruktur i samhället, såsom energiinfrastruktur, och framhålla vikten av att inte minst söka ett gemensamt nordiskt förhållningssätt i dessa frågor. Därmed anser utskottet att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2019/20:3393 (M) yrkande 6 delvis i berörd del och föreslå att riktar ett tillkännagivande till regeringen enligt det som förordas ovan. I den mån det som anförs sammanfaller med det som sägs i motion 2019/20:3399 (KD) yrkande 12 kan den anses tillgodosedd och utrikesutskottet bör därför även delvis tillstyrka detta yrkande i denna del. Förmåga att skydda näringslivet I motion 2019/20:3393 (M) yrkande 3 lyfts vikten av förmåga att skydda näringsliv och forskning från industrispionage. I motion 2019/20:3394 (SD) yrkande 5 förordas att svenska staten tar större ansvar för att stärka skyddet för svenska näringslivet från ett kinesiskt påverkansarbete. I motion 2019/20:3399 (KD) yrkande 12 förordas en gemensam hållning inom EU i förhållande till när det gäller 5G, liksom för andra investeringar, påverkansmetoder samt underrättelseinhämtning. I motion 2019/20:3403 (L) yrkande 1–3 efterfrågas skärpt lagstiftning när det gäller internationell upphandling av känslig svensk infrastruktur, en EU-strategi för att motverka kinesiskt inflytande över europeisk känslig infrastruktur och förebyggande insatser för att öka kompetensen hos företag och myndigheter kring cyberkrigföring, påverkansarbete och informationsinhämtning av tredjeland. Med anledning av nämnda motioner vill utskottet anföra följande. Ett stort antal svenska företag är etablerade i eller handlar med , och för många av dessa är den snabbväxande och dynamiska kinesiska marknaden central för den fortsatta utvecklingen. Även kinesiska investeringar har bidragit till att skapa och bibehålla ett stort antal arbetstillfällen i . Utskottet konstaterar att det finns en hel del risker och utmaningar förknippade med på innovationsområdet, exempelvis genom bristande skydd för immaterialrätten, industrispionage, sammanflätningen av det militära med det civila, bristande skydd för den personliga integriteten och betoning av statens ansvar för säkerhet och kontroll av internet. Det är därför utskottets mening att det är ytterst viktigt att de svenska företagens immateriella tillgångar skyddas. Regeringens avsikt att arbeta för att få till att delta i internationella multilaterala samarbeten för standardisering, öppenhet och etik när det gäller teknik och innovation samt immaterialrätt är enligt utskottet positivt. Utskottet håller vidare med regeringen om att samarbetet inom EU behöver utvecklas när det gäller frågor som rör teknik, innovationer och digitalisering och , både för att stärka europeisk konkurrenskraft och för att främja berörda europeiska intressen. Vidare behöver även samverkan mellan svenska myndigheter, näringsliv och forskningsinstitutioner utvecklas när det gäller frågor som rör teknik, innovationer och digitalisering och . Kinesiska investeringar i infrastruktur i andra länder kan bidra till förverkligandet av Agenda 2030 och . Utskottet instämmer i regeringens syn om att det är avgörande att dessa investeringar sker på ett öppet, ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt och följer internationell rätt och internationella standarder. Utskottet noterar här även förhandlingarna om det omfattande investeringsavtalet mellan och som ska ersätta de 26 befintliga bilaterala investeringsfördragen mellan 27 enskilda EU-medlemsstater och genom ett enda övergripande investeringsavtal. Syftet med avtalet är att undanröja hinder för investeringar i marknadstillträde och ge högt skydd för investerare och investeringar i EU och . Den 23:e förhandlingsrundan ägde rum i och nästa runda planeras . Utskottet noterar även den utredning som har tillsatts för att lämna förslag på hur ett system för granskning av utländska investeringar som kan hota säkerhet och allmän ordning kan se ut, i enlighet med EU-förordningen om granskning av utländska direktinvesteringar. Därtill noterar utskottet regeringens avsikt att driva att för att förstärka förbindelserna mellan och ska omsättas i praktiken, att inleda en dialog med om hur strategin kan samverka med internationella satsningar och för att EU ska upprätthålla internationella standarder. Utskottet instämmer i regeringens syn om att det är centralt att i den samverkan som sker mellan svenska och kinesiska aktörer beakta de risker i ett nationellt säkerhets- och försvarsperspektiv som kan finnas oavsett om det rör sig om företags- och innovationsinvesteringar, tekniskt samarbete eller någon annan form av samarbete mellan kinesiska och svenska aktörer. Utskottet välkomnar i detta sammanhang regeringens målsättning att öka samverkan om frågor som rör inom och mellan det offentliga, näringslivet och civilsamhället, att eftersträva samarbete inom EU och med likasinnade länder och ett gemensamt agerande vad gäller de säkerhetsutmaningar som ökande strategiska inflytande innebär. Utskottet anser sammantaget att regeringen redan bedriver ett arbete i en riktning som motionärerna efterfrågar. Utskottet kommer att följa utvecklingen noggrant framöver men ser mot bakgrund av det som anförs i skrivelsen ingen anledning för ett tillkännagivande i enlighet med vad som förordas i motionerna. bör därför avstyrka samtliga här aktuella motionsyrkanden i berörda delar. Företagens kompetensutveckling vad gäller frågor om I motion 2019/20:3398 (C) förordar motionärerna riksdagsuttalanden om dels vilken verksamhet regeringens aviserade ska arbeta med, dels att regeringen ska förtydliga centrumets syfte och verksamhetsområde och återkomma till med information om detta. Utskottet instämmer i regeringens bedömning av att det finns ett behov av att utveckla den samlade kompetensen i arbetet i frågor som rör och att det vidare finns ett behov av att investera i kunskap om i alla delar av samhället. Utskottet välkomnar därför regeringens planer på att förbereda inrättandet av ett nationellt forskningsbaserat om .