yttr · H705SkU1y · 2019-11-06 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om skattefrihet för försäljning av viltkött. Jämför avvikande mening 4 (KD). föreslår i partimotion 2019/20:3341 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att det utreds hur jägare ska kunna sälja viltkött för ett belopp skattefritt. Något skattefritt belopp finns inte (frånsett det allmänna grundavdraget) i inkomstslaget tjänst, kapital eller näringsverksamhet, med undantag för inkomst av försäljning av vilt växande bär, svampar och kottar som man själv plockat. Även alla inkomster från hobbyverksamhet är i princip skattepliktiga. Utskottet ser inte något behov av att införa något skattefritt belopp för försäljning av viltkött. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att utreda en skatte-reduktion för bosparande. Jämför avvikande mening 4 (KD). föreslår i partimotion 2019/20:3341 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att ett förmånligt bosparande utreds och införs, som förval för alla unga i åldern 18–med inkomst av tjänst. Skattereduktion ska ges på inkomster som uppgår till eller mer . Skattereduktionen ska beräknas på lön efter skatt som avsätts till ett bosparande, och skattereduktion ska medges av beloppet. Av hänsyn till enhetligheten i regelsystemet för beskattning av inkomst av tjänst finner utskottet inte skäl att se över förutsättningarna för en särskild skattereduktion för bosparande. Utskottet vill lyfta fram att taket för uppskovsbelopp för avyttringar av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter som sker –är slopat och att regeringen aviserat i budgetpropositionen att den avser att återkomma med ett förslag om att höja taket för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. Syftet är att öka rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att avskaffa förmåns-beskattningen av privata sjukvårdsförsäkringar och förslaget om förändrat förmånsvärde för dyra bilar. Jämför avvikande mening 2 (SD) och 4 (KD). föreslår i partimotion 2019/20:2682 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del att förmånsbeskattningen av privata sjukvårdsförsäkringar avskaffas. föreslår i partimotion 2019/20:3341 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del ett förändrat förmånsvärde för dyra bilar. Utskottet anser att det är viktigt att beskattningen av löner och förmåner hålls likformig och neutral och anser att det inte finns några skäl att behandla förmån av privat hälso- och sjukvård skatterättsligt annorlunda än andra typer av löneförmåner som tas upp till beskattning. Den värderingsmodell som gäller för beskattning av bilförmån innebär att förmånsvärdet bestäms efter en schablon med avsikten att förmånsvärdet ska motsvara kostnaderna för en privatägd bil, dvs. i princip motsvara marknads-värdet. Utskottet anser inte att det är aktuellt att förändra förmånsvärdet för dyra bilar. Sänkt skatt på jobb och företagande som en del av en grön skatteväxling Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om ytterligare skatte-sänkningar på jobb och företagande som en del av en grön skatteväxling. Regeringen bedömer att ytterligare skattesänkningar på jobb och företagande bör genomföras som en del av en grön skatteväxling. Miljöskatternas andel av statens skatteinkomster ökar. Det är därför enligt regeringen angeläget att låta pengarna från höjda miljöskatter gå tillbaka i form av sänkt skatt. Av beräkningstekniska skäl är den budgeterad som sänkt skatt på förvärvsinkomster. Regeringen avser att återkomma till med den närmare utformningen . Förslaget bör enligt regeringen träda i kraft . Utskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget att låta pengarna från höjda miljöskatter gå tillbaka i form av sänkt skatt och att ytterligare skattesänkningar på jobb och företagande därför bör genomföras som en del av en grön skatteväxling. Ekonomiskt arbetsgivarbegrepp vid beskattning av utomlands bosatta personer som tillfälligt arbetar i Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om att det bör införas ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp vid beskattning av utomlands bosatta personer som tillfälligt arbetar i . En begränsat skattskyldig arbetstagare som är anställd av ett företag i beskattas här vid tillfälligt arbete i . Om arbetstagaren i stället är inhyrd från ett utländskt företag som saknar fast driftställe i och vistelsen här inte överstiger , beskattas dock arbetstagaren inte i enligt dagens regler. I syfte att skapa konkurrensneutrala regler föreslår regeringen att begreppet ekonomisk arbetsgivare ska införas vid beskattning av arbetstagare som tillfälligt arbetar i . Det avgörande för om arbetstagaren ska beskattas i blir därigenom vem den utför arbete för och inte vem som betalar ut lönen. Undantag bör göras för vissa koncerninterna situationer. Utländska företag som saknar fast driftställe i och som bedriver viss verksamhet här bör enligt regeringen omfattas av bestämmelserna om skatteavdrag och uppgiftsskyldighet på samma sätt som svenska företag som bedriver motsvarande verksamhet. Genom att övergå till ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp säkerställs enligt regeringen att beskattning av utländska arbetstagare i kan ske under motsvarande förutsättningar som i utlandet gäller för beskattning av svenska arbetstagare vid arbete där. Den exakta utformningen av förslaget är inte klar. Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan. Förslaget bedöms leda till en ökning av intäkterna från särskild inkomstskatt för utomlands bosatta med under . Avsikten är att en proposition ska lämnas och att de kommande förslagen ska träda i kraft . Utskottet konstaterar inledningsvis att tillämpningen av ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp är internationellt vedertaget och bl.a. kommer till uttryck i modell för skatteavtal, som syftar till att fördela beskattningsrätten mellan länder. Ett sådant synsätt tillämpas också av flertalet av de länder som har ingått skatteavtal med. Utskottet delar regeringens bedömning att det vid beskattning av utomlands bosatta personer som tillfälligt arbetar i bör tillämpas konkurrensneutrala regler och att det därför finns skäl att införa begreppet ekonomisk arbetsgivare. Ett system för anstånd med betalning av kupongskatt i vissa fall Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om att ett system för anstånd med betalning av kupongskatt i vissa fall ska införas. Kupongskatten är en definitiv källskatt för utländska ägare som tas ut på aktieutdelning i bl.a. svenska aktiebolag och svenska värdepappersfonder. Bestämmelser om skyldighet att redovisa utdelning och om kupongskatt finns i kupongskattelagen (1970:624). Den som har fått utdelning på aktier från ett svenskt aktiebolag eller från andelar i en svensk värdepappersfond eller en specialfond, och som är skattemässigt bosatt eller hemmahörande utomlands, ska betala kupongskatt. uttalade i sin dom i mål C-575/17, m.fl., att det inte är förenligt med den fria rörligheten för kapital att utdelning till bolag i en annan stat som uppvisar underskott beläggs med källskatt som en motsvarande utdelning till ett bolag med hemvist i landet tas upp inom ramen för vanlig bolagsbeskattning, och därmed bara beskattas om det uppkommer ett överskott. Regeringen konstaterar att det saknas bestämmelser i kupongskattelagen (1970:624) för att bevilja anstånd med betalning av kupongskatt för mottagare av utdelning med hemvist i en annan stat som uppvisar underskott. Det finns därför enligt regeringen skäl att ändra den svenska kupongskatteregleringen så att det står klart att den är förenlig med . Utgångspunkten för ändringen av kupongskattelagen bör vara att utländska bolag bara ska betala kupongskatt när de uppvisar överskott. Regeringen föreslår därför att det bör införas en möjlighet för utländska bolag att beviljas anstånd med att betala kupongskatt om bolaget kan visa att kupongskatt har innehållits eller betalats för en viss utdelning och att det finns ett anståndsutrymme. Vid beräkningen av om det finns ett anståndsutrymme bör man beakta det utländska bolagets resultat beräknat enligt svenska regler, utdelningar som bolaget tagit emot under det aktuella beskattningsåret och tidigare beviljade anstånd. Anståndet bör enligt förslaget gälla fram t.o.m. efter utgången av det beskattningsår som följer närmast efter det beskattningsår vars anståndsutrymme ligger till grund för anståndet. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Utskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget att ändra den svenska kupongskatteregleringen så att den är förenlig med och att det därför bör införas ett system för anstånd med betalning av kupongskatt under vissa förutsättningar. Höjt tak för uppskov med kapitalvinstbeskattning vid avyttring av privatbostad Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om en höjning av taket för uppskov med kapitalvinstbeskattning vid avyttring av privatbostad och avstyrker motionsförslag om andra ändringar av reglerna om uppskov. Jämför avvikande mening 4 (KD). Bakgrund och gällande rätt En kapitalvinst som uppkommer vid försäljning, byte och liknande överlåtelser av en tillgång beskattas utan hänsyn till hur länge tillgången har innehafts. Den allmänna skattesatsen för kapitalvinster är . Till följd av kvoteringsregler som anger hur stor del av vinsten som ska tas upp till beskattning blir den faktiska beskattningen lägre för vissa slag av tillgångar. När det gäller fysiska personers avyttringar av privatbostadsfastigheter medför kvoteringen att av kapitalvinsten beskattas. Av kapitalförlusten vid avyttring av en privatbostadsfastighet ska enligt inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, dras av (45 kap. 33 § IL). Vid avyttring av en fastighet beräknas kapitalvinsten som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången (försäljningspriset) minskad med utgifterna för avyttringen (försäljningsutgifterna) och omkostnadsbeloppet. Om den sålda fastigheten är en ersättningsbostad ska vinsten vid kapitalvinstberäkningen ökas med det uppskovsbelopp säljaren har fått. Som ersättning eller försäljningspris räknas det pris som avtalats mellan säljare och köpare. Utgifter för avyttringen ska avräknas från ersättningen och inte inräknas i omkostnadsbeloppet (44 kap. 13 § IL). Som försäljningsutgifter räknas mäklarutgifter och annan försäljningsprovision, advokatutgifter, utgifter för värdering av fastigheten och andra utgifter som säljaren har haft för försäljningen. De principer för kapitalvinstbeskattning av fastigheter som beskrivits ovan gäller också för bostadsrätter. Icke yrkesmässig avyttring av bostadsrätter beskattas alltså i kapital, medan yrkesmässig avyttring beskattas i näringsverksamhet. För vinster från fysiska personers avyttringar av permanentbostäder i småhus och äkta bostadsrätter, dvs. i princip bostäder där avyttringen beskattas med 22 procents kapitalvinstskatt, kan uppskov med vinstbeskattningen beviljas om den avyttrade bostaden (ursprungsbostaden) ersätts med en annan bostad (ersättningsbostaden) inom från avyttringen. Som villkor gällde tidigare att både ursprungsbostaden och ersättningsbostaden skulle ligga i . Genom en lagändring utvidgades uppskovsmöjligheten till att också avse bostäder som ligger i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). De nya bestämmelserna gäller för avyttringar fr.o.m. , men får på begäran av den skattskyldige tillämpas även på avyttringar som skedde –. anpassades systemet för att göra det möjligt för att följa upp att obeskattade vinster på ersättningsfastigheter i utlandet återförs till beskattning i . I samband med att den statliga fastighetsskatten på bostäder avskaffades 2008 och ersattes med en fastighetsavgift höjdes kapitalvinstskatten för privatbostäder från av vinsten. Möjligheten att skjuta upp beskattningen av kapitalvinsten genom uppskov kvarstod, men nya uppskovsbelopp begränsades till högst . Vidare ändrades beräkningen av uppskovsbeloppets storlek när ersättningsbostaden var billigare. Möjligheten till fortsatt uppskov när en bostad övergår genom arv, testamente, gåva eller bodelning slopades med undantag för vissa övergångar inom familjen. Som en del i finansieringen av den nyssnämnda omläggningen av bostadsbeskattningen är uppskovsbeloppen räntebelagda års taxering genom att den som har fått uppskov ska ta upp en schablonintäkt i inkomstslaget kapital. Schablonintäkten beräknas till av det uppskovsbelopp som finns vid ingången av inkomståret. Skatten är sedan av schablonintäkten. Skatten motsvarar därmed av uppskovsbeloppet. Vidare sänktes taket för uppskovsbeloppet från till för avyttringar som sker fr.o.m. . beslutade att enligt regeringens förslag införa tidsbegränsade ändringar av reglerna för uppskov med beskattningen av kapitalvinsten. För försäljningar som genomförs till slopas taket för uppskovsbeloppet vid försäljning av privatbostäder. Dessutom infördes en ändring av metoden för att beräkna uppskovsbeloppet vid köp av en billigare bostad, som bl.a. innebär att uppskov alltid kan ges på någon del av vinsten. Denna beräkningsmetod är en återgång till det system som gällde . Syftet med ändringarna är att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Syftet med reglerna om uppskov vid avyttring av privatbostad är främst att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Detta uppnås genom att en kapitalvinst från en avyttring, helt eller delvis, utan beskattning hos den skattskyldige kan investeras i en ny bostad. Ett uppskovsbelopp får dock inte överstiga ett takbelopp om multiplicerat med den skattskyldiges andel av ursprungsbostaden. Syftet med att införa ett tak för uppskovsbelopp var bl.a. att begränsa förekomsten av skattekrediter (prop. 2007/08:27 s. 111). Genom lagen (2016:1256) om beräkning av uppskovsbelopp i vissa fall är taket för uppskovsbelopp slopat för avyttringar av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter som sker –. Det tillfälliga slopandet av taket har varit avsett att bidra till ökad rörlighet på bostads- och arbetsmarknaden och ett effektivare utnyttjande av bostadsbeståndet (prop. 2016/17:25 s. 14) genom att skapa flyttkedjor som underlättar rörligheten. Det är enligt regeringen angeläget att underlätta rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden även på . Även om kapitalvinstbeskattningens utformning bara är en av flera olika faktorer som påverkar individers val av bostäder finns det därför skäl att efter , när taket för uppskovsbelopp åter blir tillämpligt, höja taket. Regeringen föreslår att det nya taket bestäms till , vilket precis som tidigare multipliceras med den skattskyldiges andel av ursprungs-bostaden. Med ett tak på bedömer regeringen att av de som begär uppskov kommer att kunna få uppskov med hela kapitalvinsten. Ändringar av reglerna för uppskov med kapitalvinstbeskattning påverkar skatteuppbörden. Förslaget om att höja taket för uppskovsbeloppet från 1 450 000 till fr.o.m. innebär att skatteinbetalningar skjuts framåt i tiden, till den tidpunkt då uppskovsbeloppet återförs. Den offentliga sektorns finansiella sparande bedöms minska med ca till följd av detta. Den offentligfinansiella nettoeffekten vid ändrade uppbördsregler utgörs av hur statens förändrade lånebehov påverkar de offentliga finanserna. Eftersom de högre uppskovsbeloppen till följd av förslaget beläggs med schablonintäkt bedöms nettoeffekten av förslaget vara svagt positiv. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft och gälla för avyttringar som har skett efter . I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del anförs bl.a. att en bromskloss på bostadsmarknaden är den bristande rörligheten. Genom ökad rörlighet kan ett stort antal bostäder tillgängliggöras på kort sikt. föreslår därför att taket för uppskov på reavinstskatten ska tas bort om man köper ny bostad. föreslår vidare att betalningen av räntan på uppskovsbeloppet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. Syftet med införandet av taket för uppskovsbeloppet vid avyttring av privatbostad var bl.a. att begränsa förekomsten av skattekrediter. För att på kort sikt bidra till ökad rörlighet på bostads- och arbetsmarknaden och ett effektivare utnyttjande av bostadsbeståndet genom att skapa flyttkedjor som underlättar rörligheten har takbeloppet dock under en begränsad tidperiod slopats. Utskottet konstaterar vidare att metoden för att beräkna uppskovets storlek vid köp av en billigare bostad har ändrats, så att den i de flesta fallen blivit mer generös. Utskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget att även på underlätta rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden och att taket för uppskov med kapitalvinstbeskattning vid avyttring av privatbostad därför bör höjas. Utskottet är dock inte berett att förorda att taket för uppskov helt ska slopas. När det gäller förslaget om att betalningen av ränta på uppskovsbeloppet ska kunna skjutas konstaterar utskottet att räntebeläggningen på uppskovsbeloppet enligt januariavtalet ska avskaffas. Utskottet ser därför inte något skäl att nu förorda om en förändring av räntebeläggningen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en ändring av reglerna om ränteavdrag. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD) och 3 (V). Till inkomst av kapital hänförs sådana intäkter och kostnader som inte ska hänföras till näringsverksamhet eller till tjänst (41 kap. 1 § inkomstskatte-lagen, IL). I huvudsak beskattas alla intäkter, och avdrag medges för alla utgifter som har samband med tillgångar. Det saknar betydelse om intäkterna eller utgifterna är löpande eller tillfälliga. Avdrag medges dock inte för personliga levnadskostnader (9 kap. 2 § IL). I inkomstslaget kapital finns bara en beräkningsenhet och ingen uppdelning på förvärvskällor, vilket bl.a. innebär att kapitalförluster får dras av från alla slag av intäkter i inkomstslaget kapital. Kapitalvinster beräknas nominellt och är med några undantag skattepliktiga till . Bland undantagen kan nämnas de särskilda reduceringsregler som finns för beräkning av kapitalvinst vid avyttring av fastigheter och bostadsrätter. Avdrag för kapitalförluster beviljas mot samtliga övriga intäkter i kapital men är som huvudregel bara avdragsgilla till . I 67 kap. IL finns bestämmelser om skattereduktion för fysiska personer. Enligt 10 § ska skatten vid ett underskott av kapital minskas av den del av underskottet som inte överstiger och av det återstående underskottet. För investeraravdrag gäller särskilda regler enligt samma paragraf. En privatperson som har inkomst av tjänst och enbart utgiftsräntor får således skatten på tjänsteinkomsten nedsatt på grund av utgiftsräntorna, eftersom dessa medför ett underskott i inkomstslaget kapital. På samma sätt ger en kapitalförlust en sänkning av skatten på tjänsteinkomsten. I partimotion 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 5 i denna del anförs att gradvis vill avskaffa ränteavdragen för lån utan säkerhet. I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del anförs att ränteavdragen är problematiska eftersom staten subventionerar lånande som beskattningen av sparande har höjts i två steg. Ränteavdragen bidrar till att öka den finansiella stabiliteten eftersom det allt annat lika blir mer förmånligt att låna. föreslår därför att ränteavdragen successivt ska avvecklas genom en utfasning av ränteavdragen –2025. I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del anförs bl.a. att ränteavdragen har bidragit till att blåsa upp bostadspriserna och dessutom har en tveksam fördelningsprofil. föreslår därför att ränteavdragen ska trappas ned till 2020 och till . föreslår också att avdragsrätten för ränteutgifter ska begränsas till maximalt , dvs. att avdragsrätten för ränteutgifter därutöver ska avskaffas. I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del anförs att kreditrestriktioner har införts som har avdragsrätt för ränteutgifter på lån. Det innebär att staten gasar och bromsar kredittillväxten . föreslår därför att ränteavdraget ska sänkas och att taket för fullt ränteavdrag ska sänkas från till . Utskottet konstaterar att utvecklingen på bostadsmarknaden och hushållens höga skuldsättning är osäkerhetsfaktorer. Bostadspriserna och hushållens skuldsättning har ökat snabbt , vilket har inneburit en ökad risk för en kraftig priskorrigering, med stora effekter på hushållens konsumtion och bostadsinvesteringar. har regeringen dock arbetat med att stävja riskerna med skuldsättningen. En rad åtgärder har vidtagits för att stärka både hushållens och det finansiella systemets motståndskraft mot störningar i ekonomin, bl.a. skärpta kapitalkrav för bankerna, belåningsbegränsningar i form av bolånetak och ett förstärkt amorteringskrav. har också ett utökat mandat för att kunna lägga fram förslag till ytterligare makrotillsynsåtgärder för att t.ex. minska hushållens skuldsättning. Utskottet konstaterar vidare att den omfattande skattereform som enligt januariavtalet ska genomföras bl.a. syftar till att minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Med hänsyn till det anförda anser utskottet inte att det finns skäl att nu tillstyrka ändringar av reglerna om ränteavdrag. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker förslaget om en förändring av reglerna om utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag. Jämför avvikande mening 4 (V). Bakgrund och gällande rätt De särskilda reglerna för beskattning av utdelning från ett fåmansföretag och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett sådant företag tillkom vid skattereform. Syftet är primärt att förhindra att arbetsinkomst omvandlas till lägre beskattad kapitalinkomst (prop. 1989/90:110 s. 467). Utgångspunkten var att inkomster som härrör från ägarens egna arbetsinsatser i företaget ska beskattas på ungefär samma nivå som anställdas löneinkomster. De särskilda skattereglerna, som brukar kallas 3:12-reglerna, återfinns i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Ett typiskt fåmansföretag är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening där fyra eller färre delägare har mer än hälften av rösterna. Om en av delägarna har den verkliga bestämmanderätten över en oberoende verksamhetsgren räknas bolaget eller föreningen som ett fåmansföretag även om det första villkoret inte är uppfyllt. Vid bedömningen av hur många personer som äger del i företaget ska personer som ingår i samma krets av närstående anses som en person. 3:12-reglerna om utdelning och kapitalvinst gäller enbart personer med s.k. kvalificerade andelar i fåmansföretaget. En andel är kvalificerad om delägaren eller någon närstående har varit verksam (aktiv) i betydande omfattning i företaget under beskattningsåret eller något av de fem föregående åren. En delägare eller en närstående anses vara verksam i betydande omfattning om hans eller hennes arbetsinsatser har stor betydelse för vinstgenereringen i företaget. Det är den ekonomiska betydelsen av arbetsinsatsen som är avgörande, inte delägarens formella ställning. Som närstående räknas maka eller make, föräldrar, far- och morföräldrar, barn, barnbarn osv. samt deras respektive maka eller make, syskon och deras makar, barn och barnbarn samt dödsbo som någon i närståendekretsen är delägare i. Om en aktiv delägare tar ut lön från sitt eget bolag beskattas den på vanligt sätt och beläggs med arbetsgivaravgifter. De särskilda reglerna gäller inte löneuttag utan avser belopp som ägaren lyfter som utdelning eller tillgodogör sig som kapitalvinst vid försäljning av aktier i fåmansbolaget. I avsaknad av de särskilda reglerna skulle utdelning och avyttringar beskattas som inkomst av kapital.