yttr · H605JuU2y · 2019-05-07 00:00:00 — Regeringen har tidigare redovisat tillkännagivandet som slutbehandlat, men efter det att utskottet anfört att man inte höll med regeringen om att punkten kunde anses vara slutbehandlad (bet. 2016/17:KU21) står punkten åter som öppen. Regeringen uppger att arbete inom fortfarande pågår. Enligt utskottets uppfattning har regeringen ännu inte vidtagit någon åtgärd för att ändra den gällande ordningen avseende straffvärdesbedömningen vid flerfaldig brottslighet. I proposition 2015/16:151 gjordes en principiell skillnad mellan brott begångna före en tidigare dom (nyupptäckt brottslighet) och brott begångna efter en tidigare dom men innan påföljden helt har verkställts eller annars upphört (ny brottslighet), varvid bestämmelserna om gemensam straffmätning bara ska tillämpas i den först nämnda situationen. Vid ny brottslighet, som i återfall, ska denna beaktas i skärpande riktning vid påföljdsbestämmelsen. Utskottet anser att arbetet med att tillgodose tillkännagivandet har tagit . Utskottet har samma uppfattning när det gäller tillkännagivandet om skärpta regler för villkorlig frigivning för de som återfallit i likartad brottslighet (rskr. 2014/15:153). Det är viktigt att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag som tillgodoser detta tillkännagivande. När det gäller tillkännagivandet om kriminalisering av terrorismresor (rskr. 2015/16:86) anför regeringen att man har remitterat promemorian Ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation (Ds 2017:62) och att man arbetar med att ta fram en lagrådsremiss. Utskottet konstaterar att regeringen har haft på sig men ännu inte återkommit till med några konkreta förslag. Inte minst mot bakgrund av att frågan brådskar anser utskottet att arbetet med att tillgodose tillkännagivandet har tagit . Även när det gäller tillkännagivandet om medverkan i behandlingsprogram (rskr. 2015/16:174) anser utskottet att regeringen har tagit alltför på sig. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska överväga om personer som är dömda för våldsbrott ska ha en skyldighet att genomgå behandlingsprogram. Trots att tillkännagivandet riktades till regeringen har regeringen ännu inte återkommit till med något sådant förslag. När det gäller polisen har riktat ett flertal tillkännagivanden till regeringen, bl.a. om lokalt förankrad polis, fler områdespoliser och kommunpoliser samt om polisens närvaro i brottsutsatta områden (rskr. 2016/17:90). Som framgår av regeringens redovisning har man vidtagit vissa åtgärder, men dessa har inte varit tillräckliga för att dessa tre tillkännagivanden ska kunna anses vara slutbehandlade. gjorde tre tillkännagivanden till regeringen i några straffrättsliga frågor som regeringen enligt utskottets mening borde ha hunnit återkomma till med lagförslag om (rskr. 2016/17:211). Det gäller tillkännagivandena om livstids fängelse för mord, straffvärdesbedömning och straffrättsligt skydd för blåljuspersonal. Det har inte framkommit några godtagbara skäl till varför så inte skett. När det gäller tillkännagivandet om kameraövervakning på allmänna platser (rskr. 2016/17:212) har tillkännagett för regeringen att polisen bör få utökade möjligheter till sådan kameraövervakning i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet, bl.a. genom att tillståndsplikten för polisen tas bort. Trots detta har regeringen ännu inte överlämnat något sådant lagförslag till , utan tillståndsplikten kvarstår alltjämt. Detta är enligt utskottets mening anmärkningsvärt och regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Trots att regeringen enligt tillkännagivandet om inbrottsstöld i riksdagsskrivelse 2016/17:272 skulle återkomma till med ett förslag som innebar att inbrottsstöld införs som ny brottsrubricering har man ännu inte gjort detta. Man har inte heller angett när en sådan lagstiftning kan förväntas vara på plats. Vad gäller tillkännagivandena om höjda maximistraff och kvalifikationsgrunder för grova brott när det gäller grova vapenbrott (rskr. 2017/18:65) har utredningstiden i båda fallen förlängts till , detta trots att tillkännagivandena riktades till regeringen och skulle genomföras skyndsamt. Regeringen tillstår, med anledning av tillkännagivandet om en lokal förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet (rskr. 2017/18:92), att har stora behov av fler anställda, både poliser och civilanställda. Regeringen menar att man i en rad budgetpropositioner tillfört extra medel och skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser. Trots detta har antalet poliser minskat och platserna på polisutbildningen fylls inte. Utskottet anser därför att regeringens arbete med en lokalt förankrad och synlig polis inte är tillräckligt och att fler åtgärder skyndsamt behöver vidtas. Vad gäller tillkännagivandet om en särskild brottskod för brott med hedersmotiv (rskr. 2017/18:92) borde arbetet med att ta fram en sådan kunna ske mer skyndsamt. En sådan borde i vart fall kunna vara på plats , som en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv införs i enlighet med förslaget i betänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69), som presenterades . Vidare anser utskottet att regeringen inte har gjort tillräckligt när det gäller tillkännagivandet om polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott (rskr. 2017/18:92). Regeringen menar att man tillfört myndigheten mer resurser som framför allt ska ge myndigheten möjlighet att utöka antalet anställda och därmed höja förmågan och öka effektiviteten i arbetet. Regeringen menar också att man har skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla polisutbildning. Dock ser utskottet hur antalet poliser blir färre och att platserna på polisutbildningen inte fylls upp. Utskottet menar därför att regeringen inte har vidtagit sådana tillräckliga åtgärder för att höja polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott som efterfrågas i tillkännagivandet. Det är viktigt att man gör detta skyndsamt. har som framkommit riktat flera tillkännagivanden till regeringen om polisens kameraövervakning (rskr. 2017/18:127). Regeringen har förenklat tillståndsförfarandet men däremot inte återkommit med ett lagförslag som tillgodoser tillkännagivandena. Utskottet vill därför åter påpeka vikten av att regeringen återkommer med ett sådant förslag. Regeringen har när det gäller tillkännagivandet om att tillsätta en utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård (rskr. 2017/18:184) endast anfört att frågan hanteras inom ramen för den ordinarie myndighetsstyrningen. Någon sådan utredning som efterfrågas i tillkännagivandet har således inte tillsatts och regeringen har inte heller återkommit med besked om eller när en sådan utredning avses tillsättas. När det gäller tillkännagivandet om en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv och en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv (rskr. 2017/18:240) vill utskottet återigen nämna att betänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet, som presenterades , innehåller ett förslag till en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet vill särskilt betona vikten av att regeringen nu också överlämnar ett lagförslag till . bör frågan om en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv utredas parallellt. Trots att det snart har gått riktade ett tillkännagivande till regeringen om skärpt straff för våldtäkt (rskr. 2017/18:302) har regeringen, såvitt är känt, inte vidtagit några beredningsåtgärder med anledning av tillkännagivandet. Utskottet anser att regeringen borde arbeta mer skyndsamt med denna fråga. I riksdagsskrivelse 2018/19:391 riktade återigen ett tillkännagivande till regeringen om polisens kamerabevakning. menar att tillståndsplikten för och andra brottsbekämpande myndigheters kamerabevakning bör tas bort genom att myndigheternas kamerabevakning helt undantas från den nya kamerabevakningslagen. Utskottet vill än en gång understryka vikten av att arbetet med att tillgodose detta tillkännagivande bör ske skyndsamt. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (SD), (S), (V), (SD), (S), (S), (L), (MP), (KD), (S), (M), Noria Manouchi (M), (SD) och (C). skrivelser till regeringen – åtgärder (M, SD, KD) (KD), (M), (SD), (SD), (KD), (M), Noria Manouchi (M) och (SD) anför: Utöver vad utskottet konstaterat ovan, som vi således ställer oss bakom, är vi även kritiska till regeringens behandling av anslagsbeslutet för Rättsväsendet 2019. Vi konstaterar att i samband med att man anvisade anslagen för rättsväsendet (rskr. 2018/19:73) anförde att anslaget till bl.a. skulle öka med för att möjliggöra en ökning av polisernas löner och med i syfte att korta handläggningstiderna för vapenärenden (bet. 2018/19:JuU1 s. 41 f). Regeringen har i sin skrivelse angett att detta delmoment i riksdagsskrivelsen är slutbehandlat genom det regleringsbrev till som beslutades . innehåller dock ingen information om dessa anslagsvillkor. Detsamma gäller för anslaget till Kriminalvården. anförde att anslaget skulle ökas med bl.a. för att minska trycket på Kriminalvårdens anstalter och häkten då antalet intagna i anstalt förväntades öka. Vidare rörde det sig även om att åtgärder borde vidtas för att förkorta tiden mellan lagakraftvunnen dom och verkställighet och för att säkerställa att permissioner kunde genomföras utan ytterligare avvikelser och rymningar. Dessutom behövde kapaciteten genomlysas och åtgärder vidtas för att effektivisera utnyttjandet av befintliga häktes- och anstaltsplatser. Dessa anslagsvillkor framgår inte av regleringsbrevet. Den aktuella riksdagsskrivelsen (rskr. 2018/19:73) kan enligt vår mening därför inte anses slutbehandlad genom regleringsbreven. Vi noterar i detta sammanhang att regeringen gjorde en ändring i regleringsbrevet för och gav myndigheten i uppdrag att öka attraktiviteten i polisyrket och förbättra villkoren. Vi utgår från att det bl.a. är den riktade lönesatsningen som avses men anser att regeringen borde ha angett detta betydligt tydligare. Som framkommit har regeringen numera även gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att stärka myndighetens hantering av vapentillstånd för att korta handläggningstiderna. skrivelser till regeringen – åtgärder (S, V, MP) (S), (S), (V), (S), (S), (MP) och (S) anför: Vi utgår från att regeringen respekterar skrivelser och hanterar dem på ett skyndsamt sätt för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att behandla tillkännagivanden. Men en grundlig beredning av ett ärende kan ta tid, och flera av de tillkännagivanden som tas upp här har relativt beslutats. Vissa tillkännagivanden, t.ex. om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet, kräver också flera olika åtgärder . Enligt vår mening framgår det också av regeringens redovisning att man vidtagit ett stort antal åtgärder för att tillgodose de tillkännagivanden som gjort. Det har i denna del inte framkommit någon omständighet som ger oss anledning att anmärka på regeringens redovisning. När det gäller vissa av de äldre tillkännagivandena, som i några fall gjordes för , kan det dock finnas visst utrymme för förbättringar i redovisningen. I dessa fall anser vi att regeringen, i enlighet med det som tidigare uttalat, tydligare bör ange när tillkännagivandena kan förväntas bli slutbehandlade. I övrigt anser vi att regeringens redovisning uppfyller de krav som kan ställas på den när det gäller behandlingen av de riksdagsskrivelser som har beretts av justitieutskottet.