ku-anm · H6A1dnr2849 · 2019-07-09 00:00:00 — () Dnr 2849-2018/19 Granskning av klimat- och miljöminister samt regeringens återrapportering av Klimatklivet till I sin granskning av regeringens stödprogram Klimatklivet riktade skarp kritik mot programmets utformning i flera delar. konstaterade också att rapportering till regeringen varit utförlig och innefattat både för- och nackdelar, men att regeringen i sin rapportering till i sin tur givit en ensidigt positiv bild. tydliga rekommendation var att regeringen ska säkerställa att rapporteringen till , om Klimatklivet och eventuella framtida stöd, är rättvisande och även innefattar de samlade samhällsekonomiska effekterna. Om regeringen ger en ofullständig och förskönande återrapportering till riksdag är det djupt allvarligt. I 1 kap. 9 § regeringsformen, , står att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. skriver i lagkommentaren att bestämmelsen kan ses som ett principstadgande rörande de krav på normmässighet och objektivitet som ställs på den som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter inklusive på regeringen som fullgör sådana uppgifter. Enligt objektivitetsprincipen ska hänsyn inte tas till ovidkommande omständigheter och enligt 1 kap. 6 § RF svarar regeringen inför . I ett flertal ärenden har understrukit vikten av att uttalanden från statsråd ska vara korrekta. En korrekt bild av något handlar inte bara om vad som sägs utan även vad som inte sägs och därmed undanhålls. granskade utskottet hanteringen av beslut om anskaffning av ubåtar (bet. 2016/17:KU20 s. 170 f.). I ärendet granskade utskottet tre frågor som rörde anskaffning och beställning av två nya ubåtar. När det gäller den information om ubåtsbeställningen som försvarsministern och regeringen hade lämnat till noterade utskottet att beställningen bl.a. hade stor budgetmässig betydelse och att det därför var viktigt att informationen var tydlig, fullständig och aktuell (s. 187). Utskottet noterade att oklarheter hade kunnat förebyggas om försvarsministern lämnat viss information i ett tidigare skede än vad som gjorts. granskade hantering av en utvärdering av säkerhetsrådskampanjen. Regeringen och utrikesministern fick allvarlig enig kritik på en rad punkter, varav en handlade om vikten av att lämna fullständig och korrekt information. hade lämnat ofullständig information till utrikesutskottet när det gäller frågan om förekomsten av andra handlingar än slutsatserna i den aktuella utvärderingen. fann därför skäl att understryka betydelsen av att departementet lämnar fullständig och korrekt information. Det klimatpolitiska ramverket som antog 2017 stipulerar att klimatpolitiken ska vara långsiktigt effektiv och att minskade utsläpp ska kombineras med ekonomisk tillväxt. Det är således av största vikt att granska Klimatklivets för att säkerställa att klimatpolitik är så kostnadseffektiv och ändamålsenlig som möjligt. När utvärderade Klimatklivet med avseende på genomförande, utformning och rapportering kom man fram till att rapportering varit utförlig med både positiva och negativa synpunkter (RiR 2019:1). uppmärksammade dock att regeringen har underlåtit att rapportera negativa synpunkter till . skrev bland annat: ”Regeringen har rapporterat till genom budget och vårpropositioner. bedömer dock att regeringen har valt att återge en ensidigt positiv bild av det som rapporterat. Det saknas även en samlad samhällsekonomisk bedömning av stödets effekter.” Klimatklivet är dyrt, ineffektivt och otillräckligt. Det är i sig allvarligt att regeringens viktigaste initiativ inom klimatområdet uppvisar sådana brister. Men det är lika allvarligt att regeringen undanhåller information för och att den i sin skrivelse som svar på granskning inte bemöter kritiken om att rapporteringen till inte är heltäckande och därmed varit otillräcklig. I Klimatlagen (2017:720), som trädde i kraft , finns numera ett tydligt krav på regeringen att genom klimatredovisningar och klimathandlingsplaner presentera en bedömning av hur klimatpolitiken påverkar möjligheterna att nå de nationella och globala klimatmålen. På detta sätt har kravet på redovisning och möjligheten att granska klimatpolitiken stärkts. I Klimatlagen §4 slås det också fast att regeringen ska lämna en klimatredovisning till i budgetpropositionen som ska innehålla bland annat en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken , vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen samt om det finns behov av ytterligare åtgärder. I riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen betonade miljö- och jordbruksutskottet att redovisningen av resultatet av olika åtgärder på klimatområdet från regeringen inte är transparenta. Utskottet menade även att det är angeläget att erfarenheter från tidigare satsningar tas till vara i nya satsningar. Slutligen önskade återkommande rapportering om hur medlen används och effekterna av införda åtgärder. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer jag att granskar om klimat- och miljöminister och regeringen genom avsaknaden av tillräcklig och heltäckande rapportering till har agerat på ett sätt som riskerar att vilseleda och allmänheten om Klimatklivets kostnadseffektivitet och effekter på klimatet.