uverkber · H6A1fiuverk · 2019-01-01 00:00:00 — Lagförslagen syftade till att anpassa den svenska lagstiftningen till ändrade EU-regler när det gällde referensvärden och att EU:s förordning om referensvärden skulle kunna tillämpas i . Förordningen förutsatte att medlemsstaterna införde nationella bestämmelser, t.ex. om sanktioner. Vidare förutsatte förordningen att medlemsstaterna kompletterar förordningen genom att ge den behöriga myndigheten nödvändiga utrednings- och tillsynsbefogenheter. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Aktivitetsgrad i fondförvaltning (FiU19) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:62 Aktivitetsgrad i fondförvaltning och ett yrkande i en följdmotion. Utskottet föreslog att i huvudsak skulle anta regeringens lagförslag och utskottets lagförslag. Förslaget innebar att det skulle införas krav på att lämna information om aktivitetsgrad i fondförvaltning. Syftet med förslaget var att förbättra förutsättningarna för investerare att bedöma om storleken på den årliga avgift som fondförvaltare tar ut för förvaltningen av en fond är motiverad sett i förhållande till den aktivitetsgrad i fondförvaltningen som redovisats. Förslaget syftade även till att komma till rätta med de brister med dolda indexfonder som hade identifierat. Regeringen föreslog att det skulle ställas krav i lag på att fondbolag och förvaltningsbolag med tillstånd att förvalta en värdepappersfond respektive AIF-förvaltare (förvaltare av alternativa investeringsfonder) skulle lämna information om aktivitetsgraden i fondförvaltningen för varje värdepappersfond respektive specialfond som de förvaltade och vars förvaltning kunde jämföras med ett relevant jämförelseindex. Kraven föreslogs gälla även för Sjunde AP-fonden och de fonder som Sjunde AP-fonden förvaltar. Den information som lämnades skulle finnas tillgänglig på förvaltarens webbplats. Därutöver skulle informationen lämnas i informationsbroschyren om och i årsberättelsen för fonden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fick enligt förslaget möjlighet att utfärda föreskrifter om hur aktiv risk ska beräknas och om hur den information som ska lämnas ska presenteras. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet ansåg att borde avslå motionsyrkandet. Utskottet föreslog vissa ändringar av lagteknisk karaktär. biföll utskottets förslag. Riktlinjer för den ekonomiska politiken (FiU20) I betänkandet behandlade utskottet ekonomiska vårproposition 2018/19:100 om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Dessutom behandlades också fyra yrkanden i följdmotioner och sju yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag på riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med propositionen och avslog motionsyrkandena. I betänkandet fanns fyra reservationer (M, SD, V, KD). biföll utskottets förslag. Vårändringsbudget (FiU21) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:99 Vårändrings- budget och ca 30 yrkanden i tre följdmotioner. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till vårändringsbudget . Förslagen i vårändringsbudgeten innebar att de anvisade medlen ökade med ca netto. Anslagsökningarna uppgick till ca och anslagsminskningarna till ca . Av nettoeffekten berodde på förslag om nya åtgärder medan avsåg förändringar av regelstyrda anslag och makroeffekter. Utskottet tillstyrkte vidare de lagändringar som lämnades i propositionen och som påverkar statens inkomster. Ändringarna avsåg följande frågor: förlängd nedsättning av arbetsgivaravgifter för den först anställda nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet avskaffad skattenedsättning av energiskatt och höjd koldioxidskatt för värmeproduktion i kraftvärmeverk Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet tillstyrkte också regeringens förslag om ändringar i statens budget, såsom ändrade beställningsbemyndiganden och försäljning och förvärv av vissa fastigheter. Förslagen i ändringsbudgeten rörde samtliga utskotts ämnesområden, och samtliga övriga utskott yttrade sig till finansutskottet. Samtliga motioner avstyrktes. I betänkandet fanns tre reservationer (M, KD), (SD) och (V). biföll utskottets förslag. Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor (FiU22) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2018/19:35 Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt regionala utvecklings- och investeringsbanker 2016, 2017 och 2018 samt ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. I skrivelsen redogjordes för institutionernas arbete med finansiell stabilitet, övervakning och analys av den ekonomiska utvecklingen, institutionernas finansiella insatser och resurssituation, nya låneformer och låneramverk samt inflytandet i och styrningen av institutionerna. Skrivelsen gav enligt utskottet en bra bild av verksamheten i institutionerna och även av vad som är viktiga framtidsfrågor. Ett tydligt fokus låg i enlighet med utskottets tidigare uttryckta önskemål på IMF:s och övriga institutioners arbete med finansiell stabilitet. Institutionernas finansiella insatser totalt sett har minskat efter den kraftiga ökningen i samband med den globala finanskrisen. När det gäller risker för den finansiella stabiliteten har regelverken för banksystem visserligen stärkts sedan finanskrisen, men fortfarande återstår det åtgärder att vidta och delar av regelverkens förmåga är inte prövade i praktiken. Andra centrala framtida utmaningar för institutionerna att hantera är flyktingströmmar och migration samt klimatförändringar. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden. anordnade utskottet en öppen utfrågning om finansiell stabilitet och effektiviteten i regelverket efter finanskrisen. I utfrågningen medverkade finansmarknadsministern och bl.a. företrädare för myndigheterna i stabilitetsrådet, dvs. Anteckningar från utfrågningen ingår som en bilaga i betänkandet. I betänkandet fanns tolv reservationer (M, SD, C, V, KD och L). biföll utskottets förslag. 2018 (FiU23) I betänkandet granskade utskottet . Utskottet behandlade framställningar 2018/19:RB1 Årsredovisning för riksbank 2018 och 2018/19:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera samt redogörelse /19:RR2 om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2018. Utskottet föreslog att skulle bevilja riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och bevilja direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2018. Dessutom föreslog utskottet att skulle fastställa resultat- och balansräkning och godkänna riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebar att skulle leverera in till statens budget senast efter beslut. biföll utskottets förslag. Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2018 (FiU24) Utskottet redovisade sin årligt återkommande utvärdering av penningpolitiken och föreslog att skulle godkänna vad utskottet sagt om penning- politiken –2018. Utskottet konstaterade att nådde inflationsmålet på , , och att den svenska ekonomin utvecklades starkt med hög tillväxt, stark sysselsättningsuppgång och en sjunkande arbetslöshet. Utskottet konstaterade dock att inflations- och kostnadstrycket i den svenska ekonomin fortfarande var relativt svagt eftersom den underliggande inflationen legat en bra bit under inflationsmålet och under hela utvärderingsperioden. Utskottet konstaterade också att den svenska kronan försvagades , vilket i hög grad bidrog till att inflationen och inflationsförväntningarna låg på eller nära inflationsmålet. Utskottet noterade att hade problem med bedömningarna av kronans utveckling och att debatten om kronförsvagningen och bedömningar varit omfattande. Därmed utgick utskottet från att skulle se över sin analys, sina metoder och modeller och sin kommunikation när det gällde bedömningarna av växelkursutvecklingen. biföll utskottets förslag. Statlig förvaltning och statistikfrågor (FiU25) I betänkandet behandlade utskottet ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena i motionerna om den statliga myndighetsstrukturen, digitalisering och it i den statliga förvaltningen, statliga myndigheters lokalkostnader, staten som arbetsgivare samt om statens fastigheter och mark. Motionsyrkandena avslogs med hänvisning till redan vidtagna åtgärder, till pågående beredningsarbete och till att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov. I betänkandet fanns sju reservationer (M, SD, C, V, L). biföll utskottets förslag. Kommunala frågor (FiU26) I betänkandet behandlade utskottet ett trettiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena om villkor för verksamhet som bedrivs inom vissa välfärdsområden, ersättningssystem för välfärdsverksamheter, kommunala tillsynsavgifter, det kommunala utjämningssystemet, offentlig statistik och Agenda 2030. Utskottet hänvisade till den sakpolitiska överenskommelsen med 73 punkter som slöts mellan Socialdemokraterna, samt till pågående och avslutade utredningar som bereds inom . I betänkandet fanns sex reservationer (M, SD, V, KD, L). biföll utskottets förslag. årsredovisning (FiU27) I betänkandet behandlade utskottet redogörelse /19:RR1 årsredovisning . Utskottet konstaterade att den av anlitade revisorn hade bedömt att årsredovisning i alla väsentliga avseenden var rättvisande. Därmed föreslog utskottet att skulle lägga redogörelsen till handlingarna. Utskottet saknade dock den redovisning av användningen av externa konsulter i årsredovisningen som utskottet begärde 2008, och såg fram emot en sådan redovisning i årsredovisning . Vidare hade utskottet tagit del av och såg med tillfredsställelse på att arbetat med att fånga in resultatet av den årliga revisionens förebyggande arbete och redovisat detta i uppföljningsrapporten. biföll utskottets förslag. Prövning av ärenden enligt EU:s förordning om värdepapperisering samt volatilitetsjustering för försäkringsföretag (FiU28) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:7 Prövning av ärenden enligt EU:s förordning om värdepapperisering och volatilitetsjustering för försäkringsföretag. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag om en ny lag med de bestämmelser som krävdes för att EU:s förordning om värdepapperisering skulle kunna tillämpas i fr.o.m. . I lagen angavs att är behörig myndighet och att inspektionen får ta ut avgifter för prövning av ansökningar. Förordningen syftade till att skapa ett övergripande ramverk för värdepapperisering med kriterier för att definiera enkla, transparenta och standardiserade värdepapperiseringar, s.k. STS-värdepapperi-seringar. Med värdepapperisering avsågs transaktioner som gör det möjligt för t.ex. ett kreditinstitut eller ett bolag att refinansiera en uppsättning lån, exponeringar eller fordringar genom att omvandla dem till överlåtbara värdepapper. Utskottet ställde sig också bakom regeringens förslag om en ny bestämmelse i försäkringsrörelselagen som krävdes för att i svensk rätt fullt ut genomföra Solvens II-direktivet. Den nya bestämmelsen innehöll en begränsning av försäkringsföretags användning av en s.k. volatilitetsjustering vid beräkning av försäkringstekniska avsättningar. Volatilitetsjustering syftade till att motverka procykliskt agerande i försäkringsföretagens investeringsprocesser. Slutligen föreslog utskottet att skulle anta regeringens förslag till rättelse av en felaktig hänvisning i lagen om bokföring och redovisning. Samtliga lagändringar föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Avvecklingssystem som inte omfattas av och föreskrifter om produktingripande (FiU29) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:3 Avvecklingssystem som inte omfattas av och föreskrifter om produktingripande. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen om system för avveckling av förpliktelser på finansmarknaden, lagen om resolu-tion, lagen om värdepappersmarknaden och lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om faktablad för Priip-produkter. I propositionen behandlades två separata lagförslag. Det första förslaget handlade om att göra det möjligt för svenska finansiella företag, främst banker, att delta i avvecklingssystem som faller utanför regleringen i finalitydirektivet och krishanteringsdirektivet. Förslaget hade sin grund i det faktum att om lämnar EU utan att ansluta sig till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) kommer vissa avvecklingssystem inte längre att omfattas av ett sådant skydd mot rättsliga risker som gäller enligt den EU-reglering som har genomförts i svensk rätt. Förslaget i propositionen syftade till att ge svenska aktörer förutsättningar för att fortsätta delta i utländska avvecklingssystem som t.ex. () och (). Regeringen föreslog att utländska avvecklingssystem på vilka lagen i ett land utanför EES ska tillämpas ska kunna likställas med system som omfattas av finalitydirektivet. Det andra förslaget handlade för det första om att införa en upplysningsbestämmelse i lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om faktablad för Priip-produkter. Upplysningsbestämmelsen gällde att det i Priips-förordningen finns bestämmelser om produktingripanden. För det andra handlade förslaget om att ge regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndiganden att meddela föreskrifter om produktingripande enligt Mifir respektive Priips-förordningen. Lagändringarna föreslogs träda i kraft i fråga om lagen om system för avveckling av förpliktelser på finansmarknaden och lagen om resolution och i övrigt . biföll utskottets förslag. Årsredovisning för staten 2018 (FiU30) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2018/19:101 Årsredovisning för staten 2018 och redogörelse /19:RR4 redogörelse för granskning av Årsredovisning för staten 2018. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Utskottet hade tagit del av årsredovisningen för staten 2019 och ville framhålla vikten av att kunna följa upp och kontrollera hur beslut om statens budget hade genomförts. Informationen i årsredovisningen för staten var av stort värde för en sådan uppföljning och kontroll. Utskottet kunde konstatera att regeringen redovisade utfallet för inkomster och utgifter och kommenterade väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och utfallet. De finansiella delarna i årsredovisningen var enligt utskottets uppfattning viktiga komplement till redovisningen av utfallet för statens budget. Utskottet ville betona vikten av att får information om risker i verksamheten, som t.ex. statliga garantier och utlåning. Vidare hade utskottet även tagit del av revisionsberättelse över årsredovisningen för staten 2018. biföll utskottets förslag. om staten som inköpare av konsult-tjänster (FiU31) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2018/19:24 om staten som inköpare av konsulttjänster. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Utskottet hade inte några invändningar mot regeringens bedömningar i skrivelsen men framhöll i betänkandet betydelsen av rekommendationer, vilka i förlängningen skulle kunna leda till ökad transparens, mer välgrundade beslut och mer kostnadseffektiva statliga inköp av konsulttjänster. Vidare utgick utskottet från att dessa ämnen skulle fortsätta att vara aktuella i det löpande utvecklingsarbete som regeringen bedriver inom området. biföll utskottets förslag. om användning av ränteswappar (FiU32) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2018/19:22 om användning av ränteswappar. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. har utnyttjat s.k. ränteswappar för att förändra löptiden i statsskulden och bl.a. sänka kostnaderna för statsskuldsförvaltningen. hade granskat användning, och enligt hade användningen av ränteswappar sammantaget varit effektiv inom ramen för regeringens riktlinjer för statsskuldspolitiken. Emellertid var kritisk till hur resultatet av ränteswappar redovisades. Den befintliga redovisningsmodellen gav bl.a. en alltför positiv bild av resultatet. Utskottet konstaterade att i huvudsak delade bedömningar och att avsåg att delvis förändra redovisningen i linje med rekommendationer. lämnade inte några rekommendationer till regeringen. Extra ändringsbudget – Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (FiU33) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2017/18:46 Extra ändringsbudget – Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken. Utskottet tillstyrkte att skulle godkänna att medverkade i en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (EIB). Kapitalhöjningen innebar att grundkapital i EIB skulle öka med motsvarande ca (ca ) till ca . Grundkapitalet bestod av garantikapital och inbetalt kapital. Det svenska garantikapitalet skulle öka med motsvarande ca , och det svenska inbetalda kapitalet öka med ca genom en överföring från bankens reserver. Vidare tillstyrkte utskottet att skulle bemyndiga regeringen att ställa ut statliga garantier till EIB som inklusive tidigare utfärdade garantier skulle uppgå till högst motsvarande ca . Kapitalhöjningen skulle ske till följd av att lämnar EIB i samband med landets utträde ur Europeiska unionen. I betänkandet fanns två särskilda yttranden (SD, V). biföll utskottets förslag. Offentlig upphandling (FiU34) I betänkandet behandlade utskottet ca 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkanden i motioner som bl.a. handlade om tillämpningen av regelverket om offentlig upphandling, sociala kriterier, djurskydd, livsmedelsproduktion och innovations- och funktionsupphandling. Motionsyrkandena avslogs med hänvisning till pågående arbete. Samtliga motionsyrkanden var i form av tillkännagivanden. I betänkandet fanns 12 reservationer (M, SD, C, V, KD och L). biföll utskottets förslag. Möjlighet för företag i att driva värdepappersrörelse utan krav på tillstånd (FiU35) I betänkandet behandlade utskottet regeringens proposition 2018/19:44 Möjlighet för företag i att driva värdepappersrörelse utan krav på tillstånd. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag. I propositionen föreslogs en bestämmelse som innebar att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att företag som hör hemma utanför EES och som vid utträde ur EU fick driva värdepappersrörelse och tillhandahålla sidotjänster i utan tillstånd av ska få fortsätta med det . Syftet med bemyndigandet var att på ett flexiblare sätt än genom bestämmelser i lag kunna införa övergångsregler för tillståndspliktig värdepappersrörelse som drivs i av företag i . Enligt förslaget skulle den nya bestämmelsen upphöra att gälla vid utgången av 2021. Förslaget innebar ändringar i lagen om värdepappersmarknaden. Lagändringen föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Extra ändringsbudget – Sänkt moms på e-publikationer samt ändrad användning av vissa anslag (FiU36) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:73 Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på elektroniska publikationer och 2 yrkanden i en följdmotion. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag om sänkt moms på e-publikationer från , dvs. motsvarande den skattesats som gäller för böcker, tidningar, tidskrifter och liknande produkter. Produkter som helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam eller består av rörlig bild eller hörbar musik skulle inte omfattas av skattesänkningen. Lagändringen föreslogs träda i kraft . Utskottet ställde sig också bakom regeringens förslag till ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget . Lagförslaget om sänkt moms innebar att statens budgetsaldo och den offentliga sektorns finansiella sparande skulle försämras med ca 2019. Sammantaget hade prognosen för beräkningen av inkomsterna i statens budget reviderats ned med . Utöver lagförslaget om sänkt moms påverkades inkomstprognosen för den aktuella inkomsttiteln av bl.a. en ny makrobild. Utskottet tillstyrkte vidare regeringens förslag om ändrad användning av anslagen för och Delegationen mot segregation. De ändrade anslagsändamålen innebar att myndigheterna inte längre skulle avvecklas, utan att anslagen skulle få användas för respektive myndighets förvaltningsutgifter. I betänkandet fanns en reservation (M, SD, KD). biföll utskottets förslag. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning (FiU37) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:38 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag. I propositionen föreslog regeringen en ny lag med kompletterande bestämmelser till och rådets förordning (EU) 2015/2365 av om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (SFT-förordningen). Förordningen syftade till att öka transparensen och förbättra övervakningen på marknaderna för värdepappersfinansiering och återanvändning av finansiella instrument. Förordningen riktade in sig på ett område utanför banksektorn där det bedrivs bankliknande kreditförmedling, s.k. skuggbankverksamhet. är verksamheten i skuggbanksystemet förenad med liknande finansiella risker som hos banker utan att för den skull omfattas av motsvarande reglering och tillsyn. För att SFT-förordningen skulle kunna få genomslag måste EU:s medlemsländer införa vissa nationella bestämmelser främst när det gäller tillsyn, ingripanden och informationsutbyte. Regeringen föreslog därför en ny lag med kompletterande bestämmelser till SFT-förordningen som bl.a. gav sådana befogenheter. Regeringen föreslog även ändringar i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, lagen (2004:46) om värdepappersfonder, offentlighets-och sekretesslagen (2009:400) och lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Vissa betaltjänstfrågor (FiU38) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:72 Vissa betaltjänstfrågor. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag. I propositionen föreslog regeringen att det skulle göras vissa förtydliganden i lagen (2010:751) om betaltjänster (betaltjänstlagen). Anledningen till detta var att Europeiska kommissionen hade ifrågasatt om ett antal artiklar i betalkontodirektivet hade genomförts fullt ut i svensk rätt. Förslagen innebar att det i betaltjänstlagen bl.a. skulle förtydligas att information till konsumenter om tjänster, avgifter och rutiner kring byte av betalkonto skulle utformas på ett visst sätt. Reglerna skulle öka transparensen på betalkontomarknaden, vilket var positivt ur konsumentskyddssynpunkt. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Ytterligare förlängd övergångsperiod för understödsföreningar (FiU39) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:67 Ytterligare förlängd övergångsperiod för understödsföreningar. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag om ytterligare förlängd övergångsperiod för understödsföreningar. Lagen om understödsföreningar upphävdes i samband med att försäkringsrörelselagen infördes. Befintliga understödsföreningar gavs dock tillstånd att bedriva sin verksamhet enligt lag . Innan övergångsperioden tog slut skulle föreningarna antingen ansöka om tillstånd enligt försäkringsrörelselagen eller träda i likvidation. Övergångsperioden har därefter förlängts . Den senaste förlängningen gällde till utgången av . Övergångsperioden förlängdes i avvaktan på den reglering som skulle genomföra EU:s andra tjänstepensionsdirektiv, även kallat IORP II-direktivet, i svensk rätt.