uverkber · H6A1fiuverk · 2019-01-01 00:00:00 — (FiU) bereder ärenden om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt ärenden som rör verksamhet. Till utskottets uppgifter hör också att sammanställa statens budget och bereda ärenden om utgiftstak och ramar för utgiftsområden 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 25 Allmänna bidrag till kommuner 27 Avgiften till Europeiska unionen granskning och beräkning av statens inkomster kredit- och fondväsendet och det affärsmässiga försäkringsväsendet statlig redovisning, revision och rationalisering samt andra förvaltnings-ekonomiska ärenden i den utsträckning ärendena inte hör till Under /19 hade finansutskottet följande sammansättning: (S), vice ordförande , ordförande fr.o.m. 2019-02-28 (M), ordförande , vice ordförande fr.o.m. 2019-02-28 (M), (M), fr.o.m. 2019-02-13 (M), i (M), fr.o.m. 2019-02-13 (L), (L), fr.o.m. 2019-02-15 (SD), (SD), fr.o.m. 2019-06-18 (MP), (MP), fr.o.m. 2019-02-07 i (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD), fr.o.m. 2019-02-15 (KD), (MP), (M), (M), fr.o.m. 2019-06-17 (SD), fr.o.m. 2018-10-09 (SD), fr.o.m. 2019-06-18 (L), fr.o.m. 2018-10-09 Gulan Avci (L) (S), fr.o.m. 2019-02-27 (S), fr.o.m. 2019-04-03 Utskottet biträddes av ett kansli bestående av Hans Hegeland, utskottsråd , utskottshandläggare fr.o.m. 2019-01-01 Under /19 höll utskottet 51 sammanträden. Den sammanlagda sammanträdestiden uppgick och . Debattiden i kammaren för finansutskottets betänkanden var sammanlagt . Antal ärenden, förslag till beslut m.m. I enlighet med den beslutsordning som fastställt för sin behandling av den statliga budgeten lade finansutskottet fram förslag till ramar för utgiftsområden och en beräkning av statsbudgetens inkomster i sitt s.k. rambetänkande med anledning av regeringens budgetproposition (bet. 2018/19:FiU1). När behandlat detta betänkande och fattat beslut om ramarna för de 27 utgiftsområden som budgeten indelats i, är dessa utgiftsramar styrande för fortsatta beredning av budgeten. behandlade finansutskottet förslagen i den ekonomiska vårpropositionen om riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken (bet. 2018/19:FiU20). Under behandlade utskottet 16 propositioner, 5 skrivelser från regeringen, 3 framställningar och 4 redogörelser från olika riksdagsorgan samt 233 motionsyrkanden. Utskottet lämnade 44 betänkanden till kammaren och 4 yttranden till andra utskott. Statens budget 2019 – rambeslutet (FiU1) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor samt ca 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. tillstyrkte regeringens förslag till utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 1 401, 1 475 och för åren 2019–2021. Utskottet tillstyrkte också regeringens förlag till utgiftsramar och beräkningen av ålderspensionssystemets utgifter , regeringens förslag till beräkning av inkomster i statens budget , regeringens förslag om övriga inkomster i statens budget och förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler. Vidare föreslog u tskottet att skulle godkänna regeringens förslag till preliminära utgiftsramar och de preliminära inkomstberäkningarna . Utgifterna i statens budget uppgick till sammanlagt och de beräknade inkomsterna till 2019. Statens budgetsaldo uppgick därmed till 2019. Världsekonomin växte i stadig takt 2018, trots ökade handelspolitiska spänningar. BNP-tillväxten var något mindre synkroniserad jämfört med , med en snabbt ökande tillväxt i som tillväxten dämpades i många andra ekonomier. Utskottet konstaterade att den globala tillväxten framöver väntas minska något. BNP-tillväxt förväntades stiga från 2018 för att sedan mattas av något 2019. Utskottet konstaterade att regeringens prognos för BNP-tillväxten i huvudsak låg i linje med andra relevanta aktörers prognoser. Det gällde även prognosen för arbetslösheten och för inflationen. Som regeringen framhöll fanns det osäkerheter i prognosen för den makroekonomiska utvecklingen. Faktorer som kan leda till en annan utveckling än beräknat omfattar bl.a. ökade handelspolitiska spänningar, ekonomiska och finansiella effekter av kommande utträde ur EU och stramare finansiella förhållanden än förväntat. Utskottet noterade att prognosen var mer osäker än normalt eftersom budgetpropositionen lämnats av en övergångsregering. Utskottet tillstyrkte regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Som en följd av de särskilda principer som tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen omfattade regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken endast en bedömning av utsikterna för svensk ekonomi och en uppföljning av de budgetpolitiska målen. Givet de särskilda principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen väntas det finansiella sparandet uppgå till av BNP 2019 och förstärkas till av BNP 2021. Överskottsmålet följs upp genom det strukturella sparandet som beräknas uppgå till 2018 och till 2019. ligger sparandet något över målet om en tredjedels procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Regeringen bedömde att det inte är någon tydlig avvikelse. I betänkandet fanns 8 reservationer (M, SD, C, KD, L) och ett särskilt yttrande (S, V, MP). Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (FiU2) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet tillstyrkte delvis förslagen i och motioner. Vad gäller anslaget till Statens servicecenter (SSC) föreslog utskottet att det skulle anvisas 2019 mer än vad regeringen föreslagit. Syftet var att göra det möjligt att etablera delar av SSC:s verksamhet i för att tillföra statliga ersättningsjobb när Radiotjänst läggs ned. I övrigt tillstyrkte utskottet regeringens förslag i propositionen om anslag inom utgiftsområde 2. Utskottet tillstyrkte dessutom regeringens förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och investeringsplaner samt förslag till anslag och låneram . Samtliga övriga motionsyrkanden avstyrktes. I betänkandet fanns fyra särskilda yttranden (S, V, MP), (SD), (C) och (L). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstod från ställningstagande när det gällde anslagsbeslutet och redovisade i stället sina överväganden i särskilda yttranden. biföll utskottets förslag. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (FiU3) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet tillstyrkte delvis förslagen i motion 2018/19:2938, i motion 2018/19:2898 och i propositionen om anslag inom utgiftsområde 25, som uppgick till . Sammantaget innebar det en ökning med jämfört med regeringens förslag. Utskottet avstyrkte samtliga övriga motionsyrkanden. I betänkandet fanns fyra särskilda yttranden (S, V, MP), (SD), (C) och (L). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstod från ställningstagande när det gällde anslagsbeslutet och redovisade i stället sina överväganden i särskilda yttranden. biföll utskottets förslag. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (FiU4) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /19. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., som uppgick till ca . Utskottet avstyrkte en motion med förslag om högre anslag. Liberalerna avstod från ställningstagande när det gällde anslagsbeslutet och redovisade i stället sina överväganden i ett särskilt yttrande. biföll utskottets förslag. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (FiU5) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:1 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen och två yrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen, som uppgick till ca . Utskottet tillstyrkte också regeringens förslag om bemyndigande för regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . De två motionsyrkandena avstyrktes. biföll utskottets förslag. AP-fondernas verksamhet (FiU6) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2017/18:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet och sju yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna. I skrivelsen redovisades resultatet av verksamheten i fonderna 2017. Dessutom redovisade regeringen sina utvärderingar av fondernas långsiktiga förvaltningsresultat, kostnadsutvecklingen i fonderna samt fondernas arbete med bl.a. hållbarhet, ägarstyrning och regelefterlevnad. Utskottet konstaterade att fondernas förvaltning gav ett resultat på 2017. Buffertkapitalet ökade med till . Fondernas redovisade kostnader som andel av förvaltat kapital sjönk något . Utskottet konstaterade dock, i likhet med tidigare, att skillnaderna i kostnadsnivå mellan buffertfonderna är stora. Vidare behandlade utskottet dessutom motioner med förslag om fondernas arbete med hållbarhet och möjligheterna för AP-fonderna att investera i infrastruktur. Utskottet föreslog att skulle avslå motionerna. I betänkandet fanns en reservation (V). biföll utskottets förslag. Skyldighet för vissa offentliga funktionärer att anmäla innehav av finansiella instrument (FiU7) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:263 Skyldighet för vissa offentliga funktionärer att anmäla innehav av finansiella instrument. Utskottet ställde sig bakom regeringens lagförslag, vilket innebar att en ny lag skulle antas om skyldighet för vissa offentliga funktionärer att anmäla innehav av finansiella instrument. Utskottet ställde sig också bakom regeringens förslag om att den nuvarande lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument upphävs, att bestämmelserna i den lagen om anmälningsskyldighet för anställda och uppdragstagare vid börser skulle föras över till lagen om värdepappersmarknaden och att nödvändiga ändringar skulle göras i lagen om handel med finansiella instrument och offentlighets- och sekretesslagen. Förslagen innebar i huvudsak att regeringen, liksom tidigare, ska avgöra vilka statliga myndigheter som ska omfattas av bestämmelserna. Det skulle förtydligas dels att de som ingår i ledningen för en sådan myndighet är anmälningsskyldiga, dels vilka av myndigheternas övriga anställda och uppdragstagare som ska anmäla innehav av finansiella instrument. Vidare ska statsrådens anmälningsskyldighet lagfästas. Liksom tidigare skulle direkt innehav av alla typer av finansiella instrument omfattas av anmälningsskyldighet. Kommuner och landsting skulle även i fortsättningen få besluta om anmälningsskyldighet för sina anställda och uppdragstagare. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . När det gällde ändringarna i offentlighets- och sekretesslagen skulle äldre bestämmelser gälla för uppgifter som har lämnats före ikraftträdandet. biföll utskottets förslag. Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018 (FiU8) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:301 Extra ändrings-budget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till extra ändringsbudget . Regeringen föreslog en ändrad utgiftsram och ändrade anslag för budgeten i syfte att möjliggöra stöd till de djurägare inom lantbruket som drabbats av den extrema torkan 2018. Ett särskilt stöd skulle lämnas till djurägare med nötkreatur och får inom lantbruket. Vidare föreslog regeringen att det skulle tillföras medel för att tillfälligt sänka avgifterna för den offentliga kontroll som görs vid slakterier i . Förslagen berörde utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I betänkandet fanns fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Ledamöterna från , , och Liberalerna avstod från ställningstagande. biföll utskottens förslag. Riksrevisorernas årliga rapport (FiU9) I betänkandet behandlade utskottet redogörelse /18:RR5 Riksrevisorernas årliga rapport . Utskottet föreslog att redogörelsen skulle läggas till handlingarna. Enligt utskottet fyller den årliga rapporten en viktig funktion för ; t.ex. presenteras inte de viktigaste iakttagelserna från den årliga revisionen som avser brister och problem som berör flera myndigheter, politikområden och verksamheter för annat än i den årliga rapporten. För att ytterligare förbättra förutsättningarna att i belysa revisionens samlade iakttagelser och resultat, anordnade utskottet en öppen utfrågning med riksrevisorerna med grund i den årliga rapporten och . I förlängningen bidrar öppenhet och transparens om effekten av de statliga verksamheterna till att bevara ett högt förtroende för de statliga myndigheterna och samhällets institutioner. biföll utskottets förslag. Statens budget (FiU10) I betänkandet sammanställde finansutskottets beslut om statens budget . fastställde utgiftsramarna för respektive utgiftsområde och godkände beräkningen av inkomsterna för statens budget i enlighet med det förslag som hade lagts fram i en reservation av och (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Mellan och beslutade hur anslagen skulle fördelas inom vart och ett av de 27 utgiftsområdena. biföll utskottens förslag för samtliga utgiftsområden. Budgetbesluten innebar att delvis biföll budgetpropositionen samt och motioner. Höständringsbudget (FiU11) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:2 Höständringsbudget . Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till ändringsbudget. Regeringen föreslog höjda ramar för 15 utgiftsområden, sänkta ramar för 3 utgiftsområden och anslagsförändringar inom 2 utgiftsområden som innebar en oförändrad ram. I Propositionen föreslog regeringen att 22 anslag skulle ökas och 7 anslag minskas. Anslagsförändringarna i ändringsbudgeten innebar att anvisade medel föreslogs ökas med netto . De föreslagna anslagsökningarna uppgick till och de föreslagna anslagsminskningarna till . Regeringen föreslog också att två beställningsbemyndiganden skulle ändras. Vidare föreslog regeringen att skulle bemyndiga regeringen att inrätta tre jubileumsfonder och att inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan besluta om kapitaltillskott till fonderna. Dessutom föreslog regeringen att den skulle bemyndigas att besluta om medlemsavgifter när det gäller några internationella organisationer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Totalt berördes 21 utgiftsområden av förslagen i propositionen. I betänkandet fanns två särskilda yttranden (M, C, KD, L respektive SD). biföll utskottets förslag. om finansiell stabilitet (FiU12) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2017/18:255 om finansiell stabilitet och ett yrkande i en följdmotion. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. granskning av ändamålsenligheten i delar av arbetet med finansiell stabilitet och makrotillsyn var enligt utskottet ett viktigt bidrag i analysen och utvecklingen av detta politikområde. Granskningen avsåg åren 2007–2017 och berörde såväl regeringens som arbete. Utskottet konstaterade att granskning visar att makrotillsynen i allt väsentligt fungerar ungefär som det var tänkt och i linje med Europeiska systemrisknämndens rekommendationer. Sedan fanns det vissa avvikande inslag. rekommenderade att regeringen skulle förtydliga målet för makrotillsynsuppdrag. Dessutom borde redogöra för olika instruments för- och nackdelar. Vidare borde regeringen tillhandahålla underlag för sina ställningstaganden till de makrotillsynsåtgärder som kräver dess medgivande. Den samverkan som fanns mellan berörda myndigheter om sårbarheter och risker för den finansiella stabiliteten fungerade enligt väl. borde myndigheterna fortsätta att utveckla samarbetet när det gällde valet av instrument så att fler typer av åtgärder analyserades och jämfördes i syfte att uppnå finansiell stabilitet på ett effektivt sätt. Regeringen instämde delvis i iakttagelser och rekommendationer. Förändringar i regelverket och terminologin kunde enligt regeringen ha bidragit till en viss brist i transparens, men regeringen ansåg inte att målen för makrotillsynen var otydliga. Dock höll regeringen med om vikten av transparens och om att den borde tillhandahålla skriftliga underlag för sina ställningstaganden till de makrotillsynsåtgärder som kräver dess medgivande. Regeringen höll också med om att samverkan mellan berörda myndigheter fungerade väl, men ansåg att ytterligare krav på samråd och samordning mellan myndigheter om val av makrotillsynsåtgärder skulle kunna försvåra ansvarsutkrävandet. Utskottet instämde i vikten av transparens och tydlighet i genomförandet av makrotillsynen och välkomnade det som regeringen anförde om att kontinuerligt utveckla ramverk och sätten som såväl myndigheter som regering kommunicerar om genomförandet av politikområdet. Utskottet utgick också från att regeringen kontinuerligt ser över styrningen av sina myndigheter så att det riksdagsbundna målet om finansiell stabilitet kan uppnås. I det arbetet är det rimligt att regeringen beaktar det sade om ett tydligare mål för FI:s makrotillsynsuppdrag och om hur myndigheten ska väga olika mål mot varandra. Slutligen välkomnade utskottet att regeringen i enlighet med rekommendation i fortsättningen avsåg att tillhandahålla skriftliga underlag för de ställningstaganden till makrotillsynsåtgärder som kräver regeringens medgivande. Enligt utskottet skulle det kunna bidra ytterligare till trovärdigheten för politiken och dess genomförande. Utskottet avstyrkte motionen. I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag. om regeringens styrning av affärsverken (FiU13) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2017/18:297 om regeringens styrning av affärsverken. Utskottet hade inga invändningar mot regeringens bedömningar i skrivelsen och föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Vidare framhöll utskottet att genom sin granskning belyser ett viktigt område. och betonade vikten av öppenhet när det gäller regeringens styrning av affärsverken. biföll utskottets förslag. Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna (FiU14) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:271 Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna och fyra yrkanden i en följdmotion. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Förslagen i proposition 2017/18:271 innebar ändrade placeringsregler för Första–Fjärde AP-fonderna. Bland annat föreslogs att fonderna skulle få placera mer kapital i s.k. illikvida tillgångar, att kraven på minsta andel räntebärande värdepapper i fondernas portföljer skulle sänkas och att kravet på extern förvaltning av tillgångarna skulle tas bort. Dessutom föreslogs att det skulle införas ett nytt mål för Första–Fjärde AP-fondernas placeringsverksamhet. Enligt det nya målet skulle fonderna förvalta pensionsmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Målet skulle uppnås utan att fonderna skulle göra avkall på det övergripande målet om långsiktigt hög avkastning. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet avstyrkte motionsförslagen. biföll utskottets förslag. Finansiella företags uppgifter till brottsutredande myndigheter (FiU15) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:291 Finansiella företags uppgifter till brottsutredande myndigheter. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om att de uppgifter som finansiella företag enligt gällande lag är skyldiga att lämna till brottsutredande myndigheter skulle lämnas utan dröjsmål och i elektronisk form. Förslaget innebar ändringar i ett antal rörelselagar på finansmarknadsområdet. De lagar som berördes var lagen om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument, lagen om värdepappersfonder, lagen om bank- och finansieringsrörelse, lagen om särskild tillsyn över finansiella konglomerat, lagen om värdepappersmarknaden, lagen om betaltjänster, försäkringsrörelselagen, lagen om elektroniska pengar, lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder och lagen om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag. Utskottet tillstyrkte även regeringens förslag som innebar att det i lag kom till uttryck att förordning om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen – i stället förordning, som upphävts – också skulle tillämpas på gränsöverskridande betalningar i svenska kronor. Det sistnämnda förslaget innebar ingen förändring i sak, utan endast att det tydliggjordes i lagtexten vad som tidigare uttalats i lagens förarbeten. Den lag som berördes var lagen om avgifter för vissa gränsöverskridande betalningar. Lagändringarna i fråga om finansiella företags uppgifter till brottsutredande myndigheter föreslogs träda i kraft . Övriga lagändringar föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Förbättrade förutsättningar för effektiv resolution av banker (FiU16) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:292 Förbättrade förutsättningar för effektiv resolution av banker. Utskottet ställde sig bakom regeringens lagförslag, vilket innebar att det skulle införas en ny fordringsklass i den svenska förmånsrättsordningen. Fordringar i den nya fordringsklassen skulle medföra rätt till betalning efter oprioriterade fordringar men före efterställda fordringar. Förslaget medförde ändringar i förmånsrättslagen och i lagen om resolution. Vidare tydliggjordes i lagen om resolution dels turordningen vid tillämpning av skuldnedskrivningsverktyget i fråga om andra efterställda skulder än de relevanta kapitalinstrumenten, dels att skuldnedskrivningsverktyget skulle tillämpas på kvalificerade skulder enligt förmånsrättsordningen i omvänd ordning. Slutligen rättades vissa felskrivningar i lagen om kapitalbuffertar. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. om tillämpningen av den kommunala finansieringsprincipen (FiU17) I betänkandet behandlade utskottet skrivelse 2017/18:300 om tillämpningen av den kommunala finansieringsprincipen. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna och hade inte några invändningar mot de bedömningar som regeringen gjorde i skrivelsen med anledning av . Liksom regeringen ville utskottet framhålla att den kommunala finansieringsprincipen är en viktig del av relationen mellan staten och kommunerna och att det är viktigt att ersättningen till kommunsektorn anpassas när staten ändrar sektorns uppgifter. Utskottet välkomnade att dialogen och kommunikationen mellan SKL och har utvecklats och att den nu bedöms fungera bättre än när de reformer som granskat genomfördes. Utskottet välkomnade också att regeringen hade för avsikt att fortsätta arbetet med att säkerställa att förslag i utredningar inkluderar välunderbyggda konsekvensanalyser och med att öka transparensen och tydligheten i de antaganden och beräkningar som ligger till grund för reformernas ekonomiska reglering. biföll utskottets förslag. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om referensvärden (FiU18) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:4 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om referensvärden. Utskottet ställde sig bakom regeringens lagförslag, vilket innebar att den befintliga lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om referensvärden skulle upphävas och ersättas av en ny lag med samma rubrik, till vilken bestämmelserna i den befintliga lagen skulle föras över. Dessutom skulle lagen om handel med finansiella instrument, lagen om värdepappersfonder, offentlighets- och sekretesslagen, konsumentkreditlagen, lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder och lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s marknadsmissbruksförordning ändras.