uprotokoll · H7A1FiU15p · 2019-11-28 00:00:00 — Utskottssammanträde 2019/20:15 , ajournering 11.09-11.12, 11.12-11.15 Förslaget till taxonomi Fortsatt överläggning hölls med statssekreterare om EU:S taxonomiförordning. Underlag för överläggningen var departementets uppdaterade överläggnings-promemoria och presentation, samt en muntlig föredragning av statssekreteraren. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (dnr. 661-2019/20). Regeringens ståndpunkt under mötet utvecklades på förslag av (M) med två meningar som regeringen lade till sin ståndpunkt: Det svenska skogsbruket möjliggör klimatomställningen till ett fossilfritt samhälle. Därför anser regeringen att det är av största vikt att klassificeringen av hållbara investeringar inte försvårar för ett fortsatt svenskt aktivt skogsbruk. S-, M-, C-, V-, KD-, L- och MP-ledamöterna delade regeringens ståndpunkt. SD-ledamöterna anmälde den ståndpunkt som framgår av bilaga 2. Möte kl. 9.30-10 med Världsbanksgruppens president – Gemensamt med utrikesutskottet. Intresse av deltagande anmäls till kansliet. Fråga från ECB om yttrande över förslaget om skyldighet för kreditinstitut att tillhandahålla kontanttjänster Kansliet informerade om frågan från ECB och förväntat svar från . Utskottet justerade protokoll nr. 2019/20:14. Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om värdepapperisering (FiU19) Utskottet fortsatte behandlingen av prop. 2019/20:37. Utskottet justerade betänkande 2019/20:FiU19. Övrigt M-, V- och KD-ledamöterna föreslog ett utskottsinitiativ gällande EU-avgiften. Utskottet ajournerade sig . Utskottet beslutade att kalla statssekreterarna för överläggning om EU:s långtidsbudget till sammanträdet . Närvaro och voteringsförteckningBilaga 1 till protokoll 2019/20:15 (S) Ordförande (M) vice ordförande i (M) Gulan Avci (L) N= Närvarande X= ledamöter som deltagit i handläggningen V= Votering O= ledamöter som härutöver varit närvarande Bilaga 2 till protokoll 2019/20:15 Inför överläggningen har regeringen skrivit ett överläggnings-PM till angående taxonomin, där följande står att läsa: ”Att besluta om tekniska urvalskriterier för att bedöma om en aktivitet kan klassas som miljömässigt hållbar har delegerats till kommissionen. Speciella krav och ramarna för utformningen av dessa kriterier specificeras i lagtext som beslutas av medlemsstaterna, via rådet, och parlamentet. Kommissionen har i sin tur etablerat en teknisk expertgrupp för att inledningsvis föreslå kriterier för klimatrelaterade utsläpp och klimatanpassning. Expertgruppens förslag till kriterier ska vara teknikneutrala och utgår från etablerad forskning.” känner oro för att inflytande från bland annat länder där skogssektorn spelar mindre roll för ekonomin eller har mindre positiva effekter för miljö och klimat, kan medföra att kriterier utformas, enligt vilka svenska bioekonomisatsningar baserade på skogsråvara inte bedöms som gröna investeringar. Detta kan leda till minskad kapitalförsörjning särskilt från europeiska finansiärer. Osäkerheterna är för stora, såväl vad gäller utformning av regelverket som omfattningen. Till denna osäkerhet bidrar förhandlingsposition beträffande bankutlåning och brunlistning, samt regeringens i sin ståndpunkt aviserade oreserverat positiva hållning till att vidare utveckla taxonomin (sidan 5 i regeringens PM). Under mötet framkom även att regeringen också ser risker med det föreslagna systemet. är i detta läge inte beredda att uttala sitt stöd för regeringens ståndpunkter i nuvarande utformning. Vi begär därför redan nu att ny överläggning ska hållas mellan regering och finansutskott eller efter att trilogen avslutats och ett förslag finns vid handen. Vi anser att regeringen i sitt arbete gentemot EU speciellt bör grunda sina ställningstaganden på följande: Skogssektorn, inklusive såväl skogsbruk som vidareförädling är den av näringar som bidrar mest till omställningen till cirkulär ekonomi. Dessutom bidrar skogsskötseln i till bindning av koldioxid i såväl växande träd som i skogsprodukter. En stor del av produkterna ersätter dessutom andra material som inte är cirkulära och som leder till stora utsläpp av koldioxid. av skogar ägs av 330 000 enskilda skogsägare och består av ett mycket stort antal relativt små egendomar på i medeltal , men ofta betydligt mindre än så. Den enskilda egendomen kan inte alltid vara en kolsänka, eftersom små skogsegendomar kan bestå till övervägande del av avverkningsmogen skog. När mycket gammal skog på en liten fastighet avverkas, kan detta inte motsvaras av tillväxten på resten av fastigheten. Däremot motsvaras det som avverkas i hela med god marginal av den skog som växer i vårt land. Bedömningen av skogens funktion som kolsänka bör således inte göras på enskilda egendomar utan på svensk skog i sin helhet. För bedömning av rikets alla skogars koldioxidbalans finns EU-verktyget LULUCF, och så länge skogar har en stor nettobindning av koldioxid (i storleksordningen koldioxidekvivalenter ), bör skogsprojekt i bedömas i relation till rikets skogars sammanlagda koldioxidbalans. Ur synvinkeln koldioxid är svensk skogsnäring en av världens klimatvänligaste näringar. I länder där skogarna inte har ett positivt koldioxidupptag kan däremot en bedömning projekt för projekt vara rimlig.