uverkber · H6A1kuverk · 2019-01-01 00:00:00 — () bereder ärenden som rör våra grundlagar, dvs. regeringsformen, tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen och successionsordningen. Utskottet behandlar även ärenden om , ombudsmän (), och myndigheter (utom ). Dessutom bereder KU ärenden som rör medie- och partistöd, lagstiftning om radio, tv och film liksom ärenden som angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet. Inom utskottets ämnesområde faller också kommunallagen och ärenden av allmän betydelse för den kommunala självstyrelsen samt ärenden som rör länsförvaltningen och rikets administrativa indelning. Utskottet behandlar anslagsärenden inom utgiftsområde 1 . KU ska vidare granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. För detta ändamål har utskottet rätt att få ut protokollen över besluten i regeringsärendena, de handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Detta gäller även om ärendena är hemliga. Granskningen omfattar vissa allmänt administrativa frågor där initiativet vanligen kommer från utskottet självt. Andra ärenden tas som regel upp efter anmälan av enskilda riksdagsledamöter. Under /19 hade följande sammansättning: (M) fr.o.m. 2019-02-13, ordf. fr.o.m. 2019-02-26 (S), ordf. , vice ordf. fr.o.m. 2019-02-26 (M), vice ordf. (M), ledig fr.o.m. 2019-02-11 (S), ledig fr.o.m. 2019-01-21 Skånberg (KD) (S) fr.o.m. 2019-02-15 (SD) fr.o.m. 2019-02-06 (M) fr.o.m. 2019-02-13 (M) fr.o.m. 2019-06-17 (S) fr.o.m. 2019-02-15 (M) fr.o.m. 2019-06-17 Per (SD) fr.o.m. 2019-02-06 (M) fr.o.m. 2019-08-29 (M) fr.o.m. 2019-06-17 (L) fr.o.m. 2019-09-05 Per Schöldberg (C) fr.o.m. 2019-03-14 (S) fr.o.m. 2019-02-13 (S) fr.o.m. 2019-02-13 (S) fr.o.m. 2019-01-22 (C) fr.o.m. 2019-01-14 (M) fr.o.m. 2019-02-13 Som framgår av uppställningen tillhör fem ledamöter , fyra , tre , en , en , en , en Liberalerna och en . Utskottet biträddes av ett kansli bestående av , föredragande, utskottsråd fr.o.m. 2019-07-01 , föredragande fr.o.m. 2019-01-01 , utskottsassistent, tjl. utskottsassistent fr.o.m. 2019-01-14 . Riksdagsstipendiaten tjänstgjorde som extra föredragande . Under /19 höll utskottet sammanlagt 95 sammanträden, varav 51 med allmänna ärenden och 44 med granskningsärenden. Den sammanlagda sammanträdestiden under omfattade och . Till utskottet hänvisades under 4 propositioner, 3 skrivelser, 11 redogörelser, 2 framställningar, 5 EU-dokument och närmare 200 motioner med 430 yrkanden. Utskottet behandlade 8 propositioner, 4 skrivelser, 11 redogörelser, 3 framställningar, 5 EU-dokument och 286 motioner med ca 440 motionsyrkanden. Utskottet lämnade 35 betänkanden och 2 utlåtanden till kammaren samt 4 yttranden till andra utskott. Det lämnades 2 granskningsbetänkanden: det ena lämnades och innehöll resultatet av allmänna granskningar, det andra lämnades och innehöll resultatet av den särskilda granskningen. Det allmänt inriktade granskningsbetänkandet omfattade 9 huvudpunkter, och vårens granskningsbetänkande omfattade 16 anmälda granskningsärenden (totalt 18 granskningsanmälningar) redovisade under 4 huvudrubriker. Utgiftsområde 1 (KU1) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:1 inom utgifts- område 1 , redogörelse /18:RS1 årsredovisning för och tio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet tillstyrkte delvis och anslagsmotioner och förslag om anslag inom utgiftsområde 1, som uppgår till ca . I övrigt tillstyrkte utskottet de förslag i budgetpropositionen som regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän () hade lagt fram när det gäller utgiftsområde 1. Övriga motionsyrkanden avstyrktes. I betänkandet fanns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstod från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisade i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Utskottet föreslog att ärendet skulle avgöras trots att det hade varit tillgängligt än före den dag då det behandlades. biföll utskottets förslag till beslut. Ändrade mediegrundlagar (vilande grundlagsbeslut, m.m.) (KU2) I betänkandet behandlade utskottet ett vilande förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen (TF) och till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) (bet. 2017/18:KU16, rskr. 2017/18:336) som beslutades . Det vilande förslaget till lag om ändring i TF omfattade även de förslag till ändringar som lagts fram av regeringen i proposition 2016/17:222 och proposition 2017/18:59. I betänkandet anmäldes för slutligt beslut det vilande förslaget till lag om ändring i TF och till lag om ändring i YGL. Det vilande förslaget innebär bl.a. språkliga och redaktionella ändringar i TF och YGL i syfte att göra regleringen könsneutral och för att underlätta förståelsen och tillämpningen av dessa grundlagar. Ändringarna innebär vidare att det ska bli möjligt att i lag föreskriva om förbud mot offentliggörande av vissa särskilt integritetskänsliga personuppgifter om de är tillgängliga på ett sätt som innebär särskilda risker för intrång i enskildas personliga integritet. Ändringarna innebär också att om en utgivare efter att han eller hon har tagit emot en underrättelse av Justitiekanslern eller målsäganden om att viss information i databasen kan anses utgöra yttrandefrihetsbrott tar bort informationen ur databasen, kan han eller hon inte hållas ansvarig för informationen, om det kan antas att informationen började tillhandahållas innan underrättelsen. Det vilande grundlagsförslaget innebär vidare en språklig och innehållsmässig anpassning av brottsbeskrivningarna i TF:s brottskatalog (7 kap. 2 och 4 §§ TF) till vissa ändringar som föreslås i straffbestämmelserna om olaga hot och förolämpning (4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § ). Det vilande förslaget innebär även att grunden könsöverskridande identitet eller uttryck läggs till i bestämmelsen om hets mot folkgrupp (7 kap. 6 § TF), dvs. samma tillägg som föreslås i straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp (16 kap. 8 § ). Grundlagsändringarna föreslogs träda i kraft . Vid den första behandlingen av grundlagsförslagen beslutade utskottet att skjuta upp behandlingen av vissa lagförslag som hade ett sådant samband med grundlagsändringarna att de borde antas först i samband med att slutligt antar grundlagsändringarna. I betänkandet behandlade utskottet därför regeringens förslag i proposition 2017/18:49 till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden (tillämpningslagen). Ändringarna var följdändringar till ändringarna i grundlagarna. I betänkandet behandlade utskottet även regeringens förslag i proposition 2016/17:222 till lag om ändring i 4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § avseende olaga hot och förolämpning. Därutöver behandlade utskottet regeringens förslag i proposition 2017/18:59 till lag om ändring i 16 kap. 8 § avseende hets mot folkgrupp. Även dessa lagändringar föreslogs träda i kraft . I betänkandet behandlades även ett antal följdmotioner och motioner från allmänna motionstiden /18 som rörde bestämmelse om hets mot folkgrupp. Utskottet föreslog att slutligt skulle anta det vilande förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och lag om ändring i yttrandefrihets-grundlagen. Utskottet föreslog vidare att skulle anta regeringens förslag till ändringar i tillämpningslagen och , och avstyrkte motionsyrkandena. I betänkandet fanns fem särskilda yttranden (SD, V, L). biföll utskottets förslag till beslut. Följdändringar till ändrade mediegrundlagar (KU3) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:260 Följdändringar till ändrade mediegrundlagar. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till följdändringar med anledning av de föreslagna ändringarna i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, och föreslog att skulle anta regeringens lagförslag med en viss ändring av 49 kap. 5 § . Den ändring som utskottet föreslog tog hänsyn till ändringar i paragrafen som hade trätt i kraft . Utskottet lämnade även ett lagförslag som tog hänsyn till vissa ändringar i paragrafen som hade föreslagits träda i kraft . De lagförslag som regeringen föreslår i propositionen görs mot bakgrund av de grundlagsändringar som föreslagits i regeringens proposition 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar. Det rör sig om följdändringar i 16 författningar där hänvisningar görs till bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Inga följdmotioner väcktes med anledning av propositionen. Betänkandet innehöll ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Översyn av – grundlagsfrågor (vilande grundlagsbeslut, m.m.) (KU4) I betänkandet behandlade utskottet ett vilande förslag till lag om ändring i regeringsformen och lag om ändring i riksdagsordningen (bet. 2017/18:KU15, rskr. 2017/18:211–212) som beslutades samt framställning 2017/18:RS4 Översyn av – grundlagsfrågor punkterna 3 och 4. I betänkandet anmäldes för slutligt beslut vilande förslag till lag om ändring i regeringsformen och lag om ändring i riksdagsordningen. Det vilande förslaget innebär bl.a. att bestämmelsen om riksrevisorernas antal flyttas från regeringsformen till riksdagsordningen för att antalet riks-revisorer lättare ska kunna ändras . Det införs också krav på kvalificerad majoritet för ett beslut av om att skilja en riksrevisor från uppdraget. Förslaget innebär vidare att får besluta om en särskild utredning som kan ligga till grund för att skilja en riksrevisor från uppdraget och ge justitieombudsmännen () i uppdrag att biträda utskottet med en sådan särskild utredning. Därutöver föreslås att en bestämmelse om samverkans- och uppgiftsskyldighet flyttas från vanlig lag till regeringsformen och förtydligas på så sätt att har rätt till den information som myndigheten begär. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . I betänkandet behandlade utskottet också riksdagsstyrelsens förslag i framställning 2017/18:RS4 om ändringar i lagen med instruktion för ombudsmän och lagen om revision av statlig verksamhet m.m. De föreslagna ändringarna var följdändringar med anledning av de föreslagna ändringarna i regeringsformen och riksdagsordningen. Dessa lagar föreslogs också träda i kraft . Utskottet föreslog att slutligt skulle anta det vilande förslaget till lagar om ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. När det gäller övriga lagförslag ställde sig utskottet i huvudsak bakom riksdagsstyrelsens överväganden och förslag till ändringar i lagen med instruktion för ombudsmän och lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Därutöver lade utskottet på eget initiativ fram lagförslag om följdändringar i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. och studiestödsdatalagen. föreslog att skulle anta riksdagsstyrelsens och utskottets lagförslag. I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen (KU5) Enligt 7 kap. 8 § riksdagsordningen ska följa tillämpning av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. I betänkandet redovisade utskottet resultatet av uppföljningen för tiden –. I genomfördes 90 subsidiaritetsprövningar . Även det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar uppmärksammades. Utskottet gav övriga utskott möjlighet att yttra sig över vissa iakttagelser som gjorts vid genomgången av subsidiaritetsärendena. Yttranden kom in från åtta utskott. översändes 90 förslag, vilket var en minskning jämfört med då totalt 101 förslag översändes. lämnade 3 motiverade yttranden , vilket var en kraftig minskning jämfört med då 13 motiverade yttranden lämnades. samlade inte något förslag tillräckligt många invändningar för att tröskeln för ett s.k. gult kort skulle uppnås. Utskottet konstaterade att sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har endast tre förslag uppnått tröskeln för ett gult kort. Utskottet ansåg att det finns skäl att fundera över hur de nationella parlamenten ska kunna utbyta information så att möjligheterna att uppnå tröskeln förbättras. Utskottet framhöll att representant vid EU:s institutioner är en möjlig väg till informellt informationsutbyte. Utskottet delade den parlamentariska uppfattning att det bör överlåtas åt utskotten att utforma rutiner för att sprida information på politisk nivå. Liksom tidigare ansåg utskottet att det finns en förbättringspotential när det gäller den information som läggs in i IPEX och att den läggs in på ett språk som är tillgängligt för andra nationella parlament. Utskottet konstaterade att de nationella parlamentens planering av subsidiaritetsprövningarna skulle underlättas betydligt om kommissionen tillhandahöll mer detaljerad och pålitlig information om planeringen för varje enskilt initiativ. Utskottet uttalade sig vidare om betydelsen av bemyndiganden att anta s.k. delegerade akter eller genomförandeakter i utkast till lagstiftningsakter vid subsidiaritetsprövningar. Utskottet anmälde för resultatet av uppföljningen enligt 7 kap. 8 § andra stycket riksdagsordningen. lade utskottets anmälan till handlingarna. ledningsstruktur (KU6) Med stöd av sin initiativrätt föreslog utskottet ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en utredning om ledningsstruktur. I sitt ställningstagande framhöll utskottet betydelsen av att ges stabila förhållanden och de bästa förutsättningarna att utföra sitt uppdrag. Utskottet föreslog att en parlamentariskt sammansatt utredning skulle ges i uppdrag att förutsättningslöst utreda ledningsstruktur. Utredningen ska belysa för- och nackdelar med att ges en traditionell myndighetsledning där utser endast en riksrevisor ges en ledningsstruktur som den riksrevisionsutredning skisserat med en riksrevisor och två biträdande riksrevisorer ges någon annan ledningsstruktur som utredningen finner relevant, t.ex. den ordning som utredning resonerat kring med en chefsriks-revisor, tillika myndighetschef, och två riksrevisorer behåller sin nuvarande ledningsstruktur med tre riksrevisorer, varav en är riksrevisor med administrativt ansvar och svarar för myndighetens administrativa ledning. Utredningen ska redogöra för de för- och nackdelar som den ser med de olika ledningsstrukturerna och med beaktande härav lägga fram ett förslag till ledningsstruktur för , med förslag till författningsreglering som är nödvändig för att genomföra förslaget. Utredningen bör redovisa sitt uppdrag så att förslaget kan beredas och ligga till grund för en framställning som lämnas till . I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. EU-arbetet i (KU7) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2017/18:RS8 EU-arbetet i och fyra yrkanden i en följdmotion. Utskottet föreslog att skulle anta riksdagsstyrelsens förslag till ändringar i riksdagsordningen och offentlighets- och sekretesslagen. De föreslagna ändringarna innebär bl.a. att inte längre ska vara tvungen att behandla grön- och vitböcker som överlämnas till av kommissionen, att förslag till rättsakter och inte bara utkast till lagstiftnings-akter ska vara undantagna från granskningsförfarande, att protokollsutdrag från ett utskott om att ett utkast till en lagstiftningsakt inte strider mot subsidiaritetsprincipen ska tas upp på föredragningslistan till ett sammanträde i kammaren, samt att det införs en bestämmelse om en delega-tion till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpningen (Europol). Förslagen grundar sig på de lagförslag som den parlamentariska lämnade i betänkandet EU-arbetet i (2017/18:URF1). Ändringarna föreslogs träda i kraft . En följdmotion väcktes med anledning av framställningen. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns tre reservationer (SD). I förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen föreslogs ändringar i huvudbestämmelser i riksdagsordningen. biföll utskottets förslag till beslut. Några frågor om tillämpning av offentlighetsprincipen (KU8) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:281 Några frågor om tillämpning av offentlighetsprincipen. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Genom lagändringen ändras en hänvisning i offentlighets- och sekretesslagen till den tidigare förvaltningslagen så att den hänvisar till motsvarande bestämmelser i den nuvarande förvaltningslagen. Lagändringen föreslogs träda i kraft . Det väcktes inte någon motion med anledning av propositionen. biföll utskottets förslag till beslut. Ändringar i regleringen av och sametingsvalet (KU9) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:287 Ändringar i regleringen av och sametingsvalet samt två yrkanden i följd- motioner. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden, lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter och lag om ändring i sametingslagen (1992:1433). De föreslagna ändringarna i sametingslagen innebär vissa förändringar i organisation, bl.a. att plenum även i fortsättningen ska vara det högsta beslutande organet. Förslaget innebär också att nya bestämmelser förs in i sametingslagen, dels om offentlighet vid sammanträden, dels om att ordföranden ansvarar för ordningen vid sammanträden i plenum och då också har rätt att visa ut den som uppträder störande och inte rättar sig efter tillsägelse. Slutligen föreslogs ändringar i bestämmelser om val till , bl.a. avskaffas kravet i sametingslagen på svenskt medborgarskap för att vara valbar till . Regeringen föreslog också en särskild lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden. Som en följd av denna lämnas förslag till en komplettering i lagen (1980:578) om ordningsvakter, så att det av den lagen framgår att ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra även vid säkerhetskontroller i . Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Två följdmotioner väcktes med anledning av propositionen. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns två reservationer (SD, V). biföll utskottets förslag till beslut. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning (KU10) I betänkandet redovisade utskottet sin allmänna granskning. Granskningen avsåg regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation, regeringsprotokollen, vissa förvaltningsärenden, remisser till Lagrådet, propositionsavlämnandet, hanteringen av handlingar och digitala arbetsytor inom vissa arbetsgrupper i , upphandling och EU-sakråd. Utskottet anmälde resultatet av sin granskning för enligt 13 kap. 2 § regeringsformen. lade utskottets anmälan till handlingarna. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse (KU11) I betänkandet behandlade utskottet redogörelse /19:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Utskottet föreslog att skulle lägga Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden –till handlingarna. Det väcktes inte någon motion med anledning av redogörelsen. I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Stärkt skydd för valhemligheten (KU12) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2017/18:286 Stärkt skydd för valhemligheten och tre yrkanden i två följdmotioner. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i vallagen. Lagändringarna innebär att det ska ställas krav på att den plats i, eller i anslutning till, en val- eller röstningslokal där valsedlar läggs ut ska vara avskärmad från insyn från andra väljare. Vidare innebär lagändringarna att det ska bli möjligt för en väljare att personrösta på en kandidat för ett parti som har registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga kandidater genom att skriva till namnet på en partimarkerad eller blank valsedel under förutsättning att kandidaten är anmäld av partiet. Lagändringarna föreslogs träda i kraft och tillämpas första gången inför och vid valet till 2019. Utskottet ansåg att skulle avslå motionsyrkandena. I betänkandet fanns två reservationer (SD) och ett särskilt yttrande (L). biföll utskottets förslag till beslut. Nystart för en stärkt minoritetspolitik (KU13) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2017/18:282 Nystart för en stärkt minoritetspolitik. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna. I skrivelsen redogör regeringen översiktligt för nuläget inom minoritets-politiken och bedömer att arbete återstår för att efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter ska kunna säkerställas. Regeringen beskriver nästa steg för en stärkt minoritetspolitik, inklusive innebörden av ett helhetsgrepp om utmaningar och möjligheter på området. Det väcktes inte någon motion med anledning av skrivelsen. biföll utskottets förslag till beslut. Översyn av – vissa frågor om och , m.m. (KU14) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2018/19:RS5 Översyn av – övriga lagändringar och två yrkanden i en följdmotion. Utskottet föreslog att i huvudsak skulle anta förslagen till lagändringar i framställningen. Genom ändringarna förstärks sambandet mellan och Riksrevi-sionen när det gäller styrning av myndigheten och dess verksamhet. Det som är parlamentariska råd ges ett utvidgat ansvar och byter namn till råd för . Detta råd ska bestå av ledamöter och suppleanter som nomineras av konstitutions-utskottet bland dess ledamöter och suppleanter och av finansutskottet bland dess ledamöter och suppleanter. Rådet ska vara verktyg för samråd och insyn i . Rådet har dock inte befogenhet att fatta beslut som gäller . Sådana beslut ska beredas av och finansutskottet. Utskottet förespråkar en fast rutin som innebär att ledamöter i råd för regelmässigt rapporterar till sina respektive utskott. I samband med rapporteringen bör frågor vid behov diskuteras av det berörda utskottet. ska ha ansvar för myndigheten , och finansutskottet ska ansvara för att säkerställa relevans, kvalitet och produk- tivitet i verksamhet. Denna ansvarsfördelning mellan och finansutskottet medför att beredningen av årsredovisning och revision av ska gå över till konstitutions-utskottet. Utskottet framhöll bl.a. att den ansvarsfördelning mellan och finansutskottet som föreslagits i framställningen är den lämpligaste och mest ändamålsenliga samt att den ansvarsfördelningen stämmer väl överens med fackutskottsprincipen genom att lagstiftningen om Riks- revisionen och myndighetens budget hålls samman. Om en riksrevisors uppdrag upphör ska ha möjlighet att välja en tillförordnad riksrevisor för tiden tills en ordinarie riksrevisor har valts och tillträtt. Eftersom det ska vara ett politiskt ansvar att avgöra om åtgärder som har vidtagits är samhällsnyttiga tas ordet samhällsnytta bort från beskrivningen av den huvudsakliga inriktningen på den effektivitetsrevision som ska utföra. Utskottet föreslog att skulle anta framställningens förslag till lagändringar, med undantag för de förslag som gäller 7 § lagen om revision av statlig verksamhet m.m., 11 § tredje stycket lagen med instruktion för och förslaget om ändring i studiestödsdatalagen. Utskottet föreslog vidare att skulle avslå yrkandena som framställts i en följdmotion till framställning 2018/19:RS5. Ändringarna föreslogs av utskottet träda i kraft . I betänkandet fanns en reservation (SD). biföll utskottets förslag till beslut. om skyddet mot oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna (KU15) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2018/19:15 Riks- revisionens rapport om skyddet mot oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna och en följdmotion. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna och avslå en motion om krav på ytterligare åtgärder för att stärka skyddet mot oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. I betänkandet fanns en reservation (M) och två särskilda yttranden (SD, C). biföll utskottets förslag till beslut.