uverkber · H6A1fiuverk · 2019-01-01 00:00:00 — I arbetar man med att ta fram lagförslag för detta. bereds också ett förslag till alternativ reglering anpassad till verksamheten för andra understödsföreningar än tjänstepensionskassor. I propositionen föreslogs att övergångsperioden för understödsföreningar som är tjänstepensionskassor skulle förlängas ytterligare till utgången av och för övriga understödsföreningar till utgången av 2020. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. Kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning (FiU40) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:83 Kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning. Utskottet ställde sig bakom regeringens lagförslag, vilket innebar att det skulle införas en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning. Lagen innehöll bl.a. de bestämmelser om utrednings- och ingripandebefogenheter som prospektförordningen föreskriver att medlemsstaterna ska införa. Det tröskelvärde för prospektskyldighet som gäller enligt svensk rätt skulle gälla även enligt den nya lagen. I propositionen föreslogs också följdändringar i bl.a. lagen om handel med finansiella instrument och i offentlighets- och sekretesslagen. I lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder infördes bestämmelser om s.k. dröjsmålstalan med anledning av regler i två EU-förordningar om europeiska riskkapitalfonder och europeiska fonder för socialt företagande. Vidare infördes ett nytt bemyndigande i lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s marknadsmissbruksförordning som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela föreskrifter om på vilket språk insiderinformation ska offentliggöras. Den nya lagen och de lagändringar som följde av prospektförordningen föreslogs träda i kraft . Ändringarna i lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder och lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s marknadsmissbruksförordning föreslogs träda i kraft . biföll utskottets förslag. rapporter om räkenskapssammandragets tillförlitlighet och räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämförelser (FiU41) I betänkandet behandlade utskottet skrivelserna 2017/18:293 om räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämförelser och 2018/19:20 om räkenskapssammandragets tillförlitlighet. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelserna till handlingarna. Utskottet delade regeringens bedömning att det överordnade syftet med räkenskapssammandraget är att det ska vara ett statistiskt underlag för nationalräkenskaperna. I likhet med regeringen ansåg utskottet att det är viktigt att uppgifterna i räkenskapssammandraget är tillförlitliga och transparenta. Utskottet konstaterade att det pågår ett omfattande arbete för att säkerställa räkenskapssammandragets tillförlitlighet och att regeringen följer utvecklingen för att vid behov vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att uppgifterna är tillförlitliga och transparenta. Utskottet konstaterade också att den nya lagen (2018:597) om bokföring och redovisning trädde i kraft samt att den bedömdes leda till en mer välfungerande bokföring och en mer rättvisande redovisning. biföll utskottets förslag. Stärkta åtgärder mot penningtvätt (FiU42) I betänkandet föreslog utskottet med stöd av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § första stycket riksdagsordningen att skulle tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen skulle utreda vilka ytterligare åtgärder som kunde vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt. Uppdraget borde innefatta en noggrann analys av kapacitet att bedriva tillsyn inom området och av berörda myndigheters befogenheter i förhållande till bankerna och bankernas befogenheter i förhållande till sina kunder samt en granskning av ändamålsenligheten i den befintliga myndighetsstrukturen och ansvarsfördelningen mellan de penningtvättsbekämpande myndigheterna. biföll utskottets förslag. Reglering av mikrosimuleringsmodellen Fasit (FiU43) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:118 Reglering av mikrosimuleringsmodellen Fasit. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag som innebar att behandlingen av personuppgifter i det fördelningsanalytiska statistiksystemet för inkomster och transfereringar (Fasit) skulle regleras i en särskild lag. Fasit förvaltas av () och används för att utvärdera och beräkna effekterna för individer och hushåll av förändringar i skatte-, avgifts- och bidragssystemen. Genom förslaget fick SCB ett uttryckligt rättsligt stöd för att behandla personuppgifter i Fasit, vilket ökade förutsägbarheten för såväl användare som uppgiftslämnande myndigheter. Förslaget gav också SCB förutsättningar att förvalta och utveckla Fasit på ett effektivt och rättssäkert sätt. Personuppgifter skulle endast få behandlas i Fasit om de var nödvändiga för vissa i lagen angivna ändamål. Som huvudregel skulle s.k. känsliga personuppgifter inte få behandlas i systemet. Dock utgör behandlingen av personuppgifter i Fasit enligt regeringen ett viktigt samhällsintresse som motiverar behandlingen av vissa typer av känsliga personuppgifter. SCB ska ha möjlighet att lämna ut ett särskilt urval av personuppgifter från Fasit till och samt och andra myndigheter under regeringen. I det urvalet finns enbart uppgifter som inte är direkt hänförbara till en enskild person. Den föreslagna regleringen omfattade inte tillgång till Fasit för andra än myndigheter. Regeringen bedömde att det krävdes ytterligare utredningsarbete för att ge de privata aktörer som redan använde sig av Fasit, bl.a. arbetsmarknadens parter, fortsatt tillgång till Fasit. Ambitionen här måste enligt utskottet vara att regeringen när så är möjligt återkommer till med ett förslag på reglering som ger också dessa övriga användare tillgång till Fasit. Den nya lagen kompletterade EU:s dataskyddsförordning samt dataskyddslagen, och den skulle inom sitt tillämpningsområde gälla i stället för bestämmelserna om personuppgiftsbehandling i lagen om den officiella statistiken. Den nya lagen föreslogs träda i kraft . Utskottet ansåg att borde avslå motionen. I betänkandet fanns en reservation (KD). biföll utskottets förslag. Statens roll på betalningsmarknaden (FiU44) I betänkandet behandlade utskottet framställning 2018/19:RB3 Statens roll på betalningsmarknaden. Utskottet föreslog att regeringen skulle tillsätta en utredning om konsekvenserna för den svenska betalningsmarknaden av den starka digitaliseringen och den kraftigt minskade användningen av kontanter i den svenska ekonomin. Utredningen skulle ha ett brett perspektiv. I det ingick bl.a. att utreda förutsättningarna för statens och den privata sektorns roller på den framtida betalningsmarknaden och konsekvenserna av ett eventuellt införande av en digital centralbanksvaluta, en s.k. e-krona. biföll utskottets förslag. Yttranden till andra utskott 2018/19:FiU1y till över en promemoria som tagits fram inom KU om uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen. 2018/19:FiU2y till över framställning 2018/19:RS5 Översyn av – vissa frågor om och , m.m. 2018/19:FiU3y till utrikesutskottet över Kommissionens arbetsprogram 2019. 2018/19:FiU4y till utrikesutskottet över skrivelse 2018/19:115 Verksamheten i Europeiska unionen . Under /19 gjorde utskottet två subsidiaritetsprövningar av förslag till rättsakter från . Kommissionens förslag för bekämpning av penningtvätt samt tillsyn COM(2018) 646. Kommissionens förslag för genomförande och finansiering av uni-onens allmänna budget i samband med utträde ur unionen COM(2019) 64. Utskottet ansåg att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Överläggningar och information med anledning av vissa EU-frågor informerades finansutskottet och utrikesutskottet inför IMF och årsmöten om Läget i världsekonomin av statssekreterare Policyfrågor för Världsbanksgruppen av ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat Policyfrågor IMF av riksbankschef . Statssekreterare informerade även finansutskottet om EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 och om EMU-fördjupning. informerade , ledamot i revisionsrätten, utskottet om revisionsrättens årsrapport (tillsammans med ). överlade utskottet med finansmarknadsminister och statssekreterare om kommissionens förslag för bekämpning av penningtvätt samt tillsyn. De informerade även utskottet om centrala motparter (CCP) m.m. backstop för nödlidande lån (NPL). överlade utskottet med statssekreterare om EU:s årsbudget 2019. Utskottet informerades även om EU:s långtidsbudget och läget i MFF-förhandlingarna. överlade utskottet med finansminister om Europeiska investeringsbanken (EIB). informerade statsrådet och statssekreterare utskottet om en europeisk privat pensionsprodukt (Pepp) kapitaltäckning för värdepappersbolag. överlade utskottet med finansminister om Reformstödsprogrammet och sektorsförslaget InvestEU. överlade utskottet med statsrådet om kommissionens förslag till revidering av direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. informerade finansmarknadsminister utskottet om kommissionens förslag om gränsöverskridande distribution av fonder gränsöverskridande betalningar och valutaväxling. överlade utskottet med statssekreterare om kommissionens förslag till förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag. Statssekreteraren informerade även utskottet om kommissionens lista över högrisktredjeländer i fråga om penningtvätt m.m. informerade statssekreterare utskottet om brexit och EU-budgeten. överlade utskottet med statssekreterarna om EU:s fleråriga budgetram. Utskottet överlade även med om sektorsförslaget InvestEU. informerades finansutskottet tillsammans med utrikesutskottet om Det världsekonomiska läget av finansminister Policyfrågor för IMF av vice riksbankschef Policyfrågor för Världsbanksgruppen av ministern för internationellt utvecklingsarbete informerade även FiU om EMU-fördjupningen. informerade statssekreterarna utskottet om nationella reformprogram 2019 och konvergensprogram 2019. informerade även om förslag till stadgeändring i Nordiska investeringsbanken (NIB). informerade statssekreterare utskottet om kommissionens förslag till direktiv om hantering eller köp av krediter och ianspråktagande av säkerheter. överlade utskottet med statssekreterare om EU:s årsbudget 2020. Utskottets årliga utvärdering av penningpolitiken justerade utskottet sitt årliga betänkande om penningpolitiken (2018/19:FiU24). Betänkandet innehåller en utvärdering av penningpolitik 2016–2018 och bygger bl.a. på för penningpolitiken 2018. höll utskottet en öppen utfrågning om redogörelsen. Vid utfrågningen deltog samtliga ledamöter i riksbanksdirektionen samt två opponenter – vid och vid (2018/19:RFR6). I betänkandet konstaterade utskottet att nådde inflationsmålet på , och att den svenska ekonomin samt hade utvecklats starkt med hög tillväxt, stark sysselsättningsuppgång och sjunkande arbetslöshet. konstaterade utskottet att en del av inflationsuppgången berodde på tillfälligt och kraftigt stigande energipriser. Den underliggande inflationen, dvs. den mer hållbara delen av inflationen, låg fortfarande en bra bit under inflationsmålet. Detta tydde, enligt utskottet, på att inflationstrycket i den svenska ekonomin fortfarande var svagt trots det höga kapacitetsutnyttjandet och den historiskt mycket starka utvecklingen på arbetsmarknaden. Utskottet konstaterade också att den svenska kronan försvagats , vilket i hög grad hade bidragit till att inflationen och inflationsförväntningarna hade legat kring inflationsmålet. Redogörelse för penningpolitiken 2018 visade, enligt utskottet, att hade haft svårt att förutse både kronans utveckling och vilka effekter förändringarna i kronkursen skulle få på ekonomin och inflationen. Utskottet uttryckte stor respekt för svårigheterna att göra valutaprognoser men konstaterade att kronan hade varit en viktig del av penningpolitiken som debatten om kronans försvagning och kronprognoser varit omfattande. Utskottet utgick därför från att såg över sin analys, sina metoder och modeller och sin kommunikation när det gällde bedömningarna av växelkursutvecklingen. Öppna utfrågningar, seminarier m.m. hölls en öppen utfrågning med riksbankschef och vice riksbankschef om den aktuella penningpolitiken. hölls en öppen utfrågning om finansiell stabilitet med rubriken: efter finanskrisen – är regelverken effektiva? De medverkande var finansmarknadsminister , generaldirektör , riksgäldsdirektör , riksbankschef och Nordeas strategiska rådgivare . hölls en öppen utfrågning med riksbankschef och vice riksbankschef om den aktuella penningpolitiken. hölls en öppen utfrågning med direktion om redogörelse . Opponenterna , , och , , gav sina synpunkter på redogörelsen. hölls en öppen utfrågning med finansminister och rådets ordförande om Finanspolitiska rådets rapport, Svensk finanspolitik 2019. hölls ett öppet seminarium med riksrevisorerna om viktigaste iakttagelser av regeringens och myndigheternas förberedelser . informerade riksrevisor om aktuella riksrevisionsrapporter. informerade riksrevisor om granskningsplan. informerade riksbankschef och vice riksbankschef om e-kronaprojekt. informerade statssekreterare om aktuella händelser i banker under tillsyn. fick utskottets ledamöter information inför den öppna utfrågningen om penningpolitiken , av , professor vid . informerade Riksbanksfullmäktiges presidium , ordförande, och , vice ordförande, om aktuella riksbanksfrågor. informerade generaldirektör om aktuella penningtvättsfrågor. informerade riksrevisorerna dels om , dels om två granskningsrapporter (RiR 2019:4 Att planera för framtiden – statens arbete med scenarier inom miljö-, energi-, transport- och bostadspolitiken, och RiR 2019:8 Köp på saklig grund – myndigheters skydd mot förtroendeskadliga närståendetransaktioner). informerade statssekreterare om regeringens syn på behovet av åtgärder mot penningtvätt. informerade Svenska Bankföreningens vd om föreningens syn på behovet av åtgärder mot penningtvätt. informerade , styrelseledamot i (), om sina erfarenheter som ledamot och om aktuella IMF-frågor. Utrikes resor och konferenser –deltog två ledamöter vid ett parlamentarikermöte i revisionsutskottet i . Den 13–deltog fem ledamöter i Global Parliamentary Days (GPN) i . Den 1–deltog en ledamot i en interparlamentarisk konferens om EU:s framtid i . Den 8–deltog två ledamöter i IMF/parlamentariska nätverksmöte i . Den 1–deltog fem ledamöter i en studieresa till , och . deltog en ledamot i ett möte med och kommissionens vice ordförande . deltog fem ledamöter vid en lunch med IMF i samband med Artikel 4-konsultation. tog presidiet emot ordföranden i finansutskott, mr. tog finansutskottets och skatteutskottets presidier emot en delegation från franska senatens finansutskott under ledning av . tog utskottet emot tidigare ledamöter i finansutskottet i samband med veteranförenings årsmöte. tog fyra ledamöter emot en delegation från det japanska representanthuset. Tryck: , 2019 Tryck: , 2019