uverkber · H6A1kuverk · 2019-01-01 00:00:00 — Ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter (KU16) I betänkandet behandlade utskottet riksdagsstyrelsens framställning till 2018/19:RS6 Ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Utskottet föreslog att skulle anta lagförslagen i riksdagsstyrelsens framställning med de ändringar som framgick av utskottets förslag. antog en ny säkerhetsskyddslag som trädde i kraft . Med anledning av den nya säkerhetsskyddslagen föreslog riksdagsstyrelsen att lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter skulle ersättas av en ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Förslaget innebär att de ändringar som bedömdes nödvändiga med anledning av den nya säkerhetsskyddslagen förs in i den nya lagen. Vidare föreslogs en följdändring i säkerhetsskyddslagen. Den nya lagen och följdändringen i säkerhetsskyddslagen föreslogs träda i kraft . Det väcktes inte någon motion med anledning av framställningen. biföll utskottets förslag till beslut. Rättelse i lagar om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (KU17) Med utnyttjande av sin initiativrätt föreslog utskottet enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen att skulle anta utskottets förslag till lag om ändring i lagen (2018:691) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen och lag om ändring i lagen (2018:1919) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Genom lagändringarna åtgärdas en bristfällig utformning av en bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen i ett tidigare lagstiftningsärende. biföll utskottets förslag till beslut. Allmänna helgdagar m.m. (KU18) I betänkandet behandlade utskottet 17 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden. Yrkandena rörde frågor om allmänna helgdagar, regler om flaggning, en minnesdag tillägnad kommunismens offer, nationalsången, nationella symboler, ett civilkuragepris, offentliga belöningssystem och hedersmedaljer. I betänkandet fanns sex reservationer (SD, L) och ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Trossamfund och begravningsfrågor (KU19) I betänkandet behandlade utskottet sju yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. Yrkandena gällde ställning, storleken på kyrkoavgiften, begravnings- avgiften, beslutanderätt i frågor om församlingstillhörighet och ett nationellt gravregister. I betänkandet fanns tre reservationer (M, V, KD, L). biföll utskottets förslag till beslut. Granskningsbetänkande (KU20) I betänkandet redovisade utskottet sin granskning av statsrådens tjänste- utövning och regeringsärendenas handläggning med anledning av särskilda anmälningar. Granskningen redovisades under följande huvudrubriker: Vissa frågor om regeringens förhållande till Handläggning av vissa regeringsärenden m.m. Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning. Utskottet anmälde resultatet av granskningen för enligt 13 kap. 2 § regeringsformen. lade utskottets anmälan till handlingarna. Behandlingen av skrivelser (KU21) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och riksdags- styrelsens redogörelse /19:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. När det gäller riksdagsskrivelser inom område redovisade regeringen sex tillkännagivanden som slutbehandlade. Beträffande tillkännagivandet om lotteriverksamhet som bedrivs av partier och informa-tion till enskilda (bet. 2017/18:KU19 punkt 6, rskr. 2017/18:153) noterade utskottet följande. Regeringen redovisade tillkännagivandet som slutbehandlat i propositionen En omreglerad spelmarknad (prop. 2017/18:220). I den anförde regeringen att Lotteriinspektionen redan ställer sådana krav i sina tillståndsbeslut för lotterier, inte bara avseende partipolitisk verksamhet utan i fråga om allmännyttig verksamhet över huvud taget. Regeringen bedömde att spelmyndigheten kommer att kunna besluta om motsvarande villkor även inom ramen för den nu föreslagna regleringen, vilken i förhållande till gällande regler närmast förutsatte en ökad transparens, bl.a. i fråga om de allmännyttiga ändamålen. I skrivelsen vidhöll regeringen bedömningen i propositionen, och tillkännagivandet redovisades således som slutbehandlat. Utskottet noterade att tillkännagivandet inbegrep att frågan skulle inkluderas i den nya lotterilagstiftningen. På de grunder regeringen anfört ansåg utskottet att tillkännagivandet kunde ses som slutbehandlat; utskottet tog inte ställning till om tillkännagivandet var tillgodosett. Om det framöver visar sig att den typ av information som tas upp i tillkännagivandet inte ges till enskilda på det sätt som regeringen har redovisat kan dock frågan komma att väckas på nytt i . När det gäller övriga fem tillkännagivanden som redovisades som slutbehandlade gjorde utskottet ingen annan bedömning än regeringen. konstaterade som det gjort att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har förbättrats. gjorde bl.a. mot bakgrund av yttranden från andra utskott vissa överväganden om hanteringen av tillkännagivanden. såg positivt på att regeringen i de fall ett tillkänna-givande innehåller flera delmoment synes ha tagit detta i beaktande i sin redogörelse och förutsatte att regeringen även i fortsättningen redovisar behandlingen av samtliga delar som ingår i ett tillkännagivande. Regeringen synes även ha beaktat utskottets klargörande från föregående år om att tillkännagivanden endast bör redovisas i propositioner och skrivelser som behandlar en sakfråga som är direkt knuten till tillkännagivandet. förutsatte att regeringen även framöver redovisar vidtagna åtgärder i sitt sakliga sammanhang. Det är som beslutar om statens budget och anslagen får inte användas på annat sätt än har bestämt. Utskottet framhöll att riksdagsskrivelser som rör budgetbeslut inte per automatik kan avskrivas med regleringsbreven . En bedömning behöver göras i varje enskilt fall. Inte förrän alla delar av budgetbeslutet är genomförda kan riksdagsskrivelsen ses som slutbehandlad. Av regeringens redogörelse bör då också framgå vad som ligger till grund för att riksdagsskrivelsen anses slutbehandlad. I betänkandet fanns ett särskilt yttrande (M, SD, KD). biföll utskottets förslag till beslut. arbetsformer (KU22) I betänkandet behandlade utskottet ca 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden. Yrkandena rörde utskottens och riksdagsledamöternas resor, riksdagsledamöternas arvode, placeringen i plenisal, i plenisal, utskotten och , krigsdelegationens sammansättning, stöd till riksdagsarbetet, frågor om riksdagsuppdraget, val av vice talmän, frågor om kontakterna med EU i riksdagsarbetet, oberoende gransknings- institut, uppföljning av riksdagsbeslut, chefsjurist för samt verksamhet. I betänkandet fanns sex reservationer (SD, V, L) och två särskilda yttranden (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Granskning av rapporter och meddelande om subsidiaritet och proportionalitet m.m. (KU23) I utlåtandet behandlade utskottet kommissionens årsrapporter , dels om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (COM(2018) 490), dels om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten (COM(2018) 491). I utlåtandet behandlade utskottet även kommissionens meddelande om en starkare roll för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018) 703) och om förbindelserna mellan och nationella parlament (dnr 400-2018/19). ville bl.a. understryka vikten av de nationella parlamentens kontroll av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Det är viktigt inte minst för EU:s demokratiska legitimitet att de nationella parlamenten tar ansvar för att bevaka att EU använder sig av sina tilldelade befogenheter i enlighet med subsidiaritetsprincipen och att EU-institutionerna uppmärksammas på alla betänkligheter parlamenten har i detta avseende. Utskottet noterade att den bedömningsmetod som Timmermans arbetsgrupp har rekommenderat att EU:s institutioner och de nationella parlamenten bör använda i delar överensstämmer med den metod som förordas av utskottet. Utskottet uppskattade att kommissionen angett att den avser att använda sig av metoden, vilket förhoppningsvis kan leda till att motiveringar om subsidiaritetsprincipen alltid lämnas och att de blir mer utförliga. När det gäller åttaveckorsfristen för att lämna motiverade yttranden ansåg utskottet att det skulle vara en välkommen förbättring om perioden över jul och nyår inte räknades in i tidsfristen. Enligt utskottets mening borde även en förlängning av tidsfristen övervägas i lämpligt sammanhang. Utskottet erinrade vidare om betydelsen av samarbete mellan nationella parlament och ansåg att det finns skäl att fundera över hur de nationella parlamenten ska kunna utbyta information på ett sådant sätt att möjligheterna att uppnå tröskeln för ett gult kort förbättras. välkomnade kommissionens ambitionshöjning för att åstadkomma bättre lagstiftning, bl.a. när det gäller hur subsidiaritetsprincipen tillämpas. Utskottet värdesatte också kommissionens ambition att stärka öppenheten och insynen i EU:s beslutsprocess och att förbättra kvaliteten på lagstiftningen. Utskottet föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. I utlåtandet fanns ett särskilt yttrande (SD). biföll utskottets förslag till beslut. Minoritetsfrågor (KU24) I betänkandet behandlade utskottet 28 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden. Yrkandena rörde frågor om älvdalskans ställning, teckenspråk som minoritetsspråk, romska förvaltningsområden, samordning och styrning av minoritetspolitiken, information och kunskap om nationella minoriteter, kommuners och landstings minoritetspolitik, och samers rättigheter samt samepolitiken, samers inflytande och konstruktion. I betänkandet fanns sex reservationer (V, L). biföll utskottets förslag till beslut. Valfrågor (KU25) I betänkandet behandlade utskottet ca 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden. Yrkandena rörde frågor om valsedlar, valhemlighet, valsäkerhet och röst- räkning, legitimationskrav vid röstning, valhemlighet för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning, valinformatörer, rösträtt och valbarhet, rösträttsålder, personval, skilda valdagar, objektiva jämförelser mellan partier, namn på valkretsar och valdeltagandet bland utlandssvenskar. I betänkandet fanns tio reservationer (SD, C, V, L). biföll utskottets förslag till beslut. Offentlighet, sekretess och integritet (KU26) I betänkandet behandlade utskottet fjorton motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden. Yrkandena rörde datainsamling på internet, myndigheters handel med personuppgifter, Datainspektionens uppdrag, en årlig skrivelse om integritetsfrågor, ökad insyn och öppenhet i EU, översyn av offentlighets- och sekretesslagen samt en sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd. I betänkandet fanns fem reservationer (M, V, L). biföll utskottets förslag till beslut. Fri- och rättigheter, m.m. (KU27) I betänkandet behandlade utskottet 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om fri- och rättigheter samt om förebyggande av våldsbejakande extremism. I betänkandet fanns 28 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (L). biföll utskottets förslag till beslut. Offentlig förvaltning (KU28) I betänkandet behandlade utskottet ca 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av den centrala krisledningsorganisationen med inriktningen att inrätta ett nationellt säkerhetsråd för krisledning vid Statsrådsberedningen. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden. Yrkandena rörde myndigheternas ledningsformer, styrningsmodeller, tolkning vid myndighetskontakter, utrikesförvaltningens organisation, en EU-portal, för Europapolitiska studiers (Sieps) uppdrag m.m., en förnyad översyn av förvaltningslagen, handläggningstiden hos myndigheter, regelförenkling, vägledning för tillämpning av lag, opinionsbildande verksamhet vid myndigheter, tjänstemannaansvar, äganderätten och proportionalitetsprincipen, barnperspektiv vid myndighetsutövning, ett grafiskt symbolsystem för samhällsinformation samt en statstjänstemannautbildning. I betänkandet fanns tolv reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). biföll utskottets förslag till beslut. Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor (KU29) I betänkandet behandlade utskottet ett trettiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 som rör tryck- och yttrandefrihet och massmediefrågor. Motionsyrkandena handlade om stärkt skydd för journalister och medie-redaktioner, meddelarfrihet vid förundersökningar, opinionsundersökningar i nära anslutning till val, motverkande av hybridkrigföring i form av propaganda, begränsning av spridning av pornografi, public service-företagens verksamhet på internet, och tv, pressetik och genmälesrätt, upprättande av en evenemangslista och mediestöd. I betänkandet fanns elva reservationer (M, SD, C och KD). biföll utskottets förslag till beslut. Författningsfrågor (KU30) I betänkandet behandlade utskottet ca 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden. Yrkandena rörde frågor om bl.a. statsskicket, successionsordningen, statschefens uppgifter och immunitet, apanaget, ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, medlemskapet i Europeiska unionen (EU) och internationellt samarbete samt frågor kopplade till EU-samarbetet. Det fanns även motionsyrkanden om formerna för grundlagsändringar, nationella folkomröstningar, medborgarinitiativ, regeringsbildning, mandatperioden efter ett extra val, kontrollen av en övergångsregering och granskning. Andra motioner rörde en minskning av antalet riksdagsledamöter, byte av partitillhörighet och ledamotsuppdraget, regeringsarbetet och ett statsråds uppdrag. Det fanns även motionsyrkanden om en författningsdomstol, normprövning, Lagrådets granskning, domstolarnas oberoende och rättskipningens självständighet samt uppgifter. Vidare behandlades motioner om bestämmelser om , det svenska språket, helgdagar, nationella minoriteter, minoritetsspråken och svenskt medborgarskap. Andra motioner rörde penningenheten, den offentliga äganderätten och public service. I betänkandet fanns 25 reservationer (M, SD, C, V, L) och två särskilda yttranden (SD, KD respektive L). Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslog utskottet två tillkännagivanden. Enligt det ena tillkännagivandet bör riksdagsstyrelsen tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över vissa bestämmelser om budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget. Enligt det andra tillkännagivandet bör regeringen tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över regleringen av krigsdelegationen. biföll utskottets förslag till beslut. Kommunala och regionala frågor (KU31) I betänkandet behandlade utskottet ca 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden. Yrkandena gällde den kommunala självstyrelsen, lokaliseringsprincipen, samverkan, antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige, byte av partitillhörighet och ersättare i fullmäktige, representation i styrelsen, nämnder och utskott, misstroendeförklaring, partistöd och politiska tjänster, fullmäktigesammanträden , minoritetsskydd, styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder, förtroendevaldas rätt till insyn, medborgerlig förslagsrätt, kommunala folkomröstningar, allmänhetens insyn i kommunala bolag, ekonomisk förvaltning, revision, en riksomfattande kommunsammanslagningsreform, regionalisering och lokalt brottsförebyggande arbete. I betänkandet fanns tolv reservationer (M, SD, C, KD, L). biföll utskottets förslag till beslut. Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. (KU32) I betänkandet behandlade utskottet regeringens skrivelse 2018/19:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet och sju yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Vidare föreslog utskottet att skulle avslå samtliga motionsyrkanden. Yrkandena rörde frågor om genomförande av EU-bestämmelser, e-samråd om EU-arbetet, konsekvensanalyser om den personliga integriteten och om utsläpp av växthusgaser, lättläst svenska i och märkning av propositioner med berört utskott. biföll utskottets förslag till beslut. Indelning i utgiftsområden (KU33) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:100 ekonomiska vårproposition, förslagspunkterna 2–5 och framställning 2018/19:RS5 Översyn av – övriga lagändringar, förslags-punkt 8 samt ett yrkande i en följdmotion. Utskottet ställde sig i huvudsak bakom regeringens och riksdagsstyrelsens förslag till ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. När det gäller de ändamål och verksamheter som avser folkbildning föreslog dock utskottet att skulle avslå regeringens förslag och bifalla ett motionsyrkande. Vidare föreslog utskottet att skulle godkänna utskottets förslag till en förteckning över ändamål och verksamheter fördelade på utgifts- områden. biföll utskottets förslag till beslut. Verksamhetsredogörelser för nämnder (KU34) I betänkandet behandlade utskottet verksamhetsredogörelse för (2018/19:ÖN1), verksamhetsredogörelse för 2018 (2018/19:RAN1), verksamhetsredogörelse för 2018 (2018/19:RAR1), verksamhetsredogörelse för (2018/19:PN1), verksamhetsredogörelse för (2018/19:VPN1), verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorerna 2018 (2018/19:NL1), verksamhetsredogörelse för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner () 2018 (2018/19:NSÖ1) och verksamhetsredogörelse för (2018/19:SN1). Utskottet föreslog att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. Utskottet föreslog vidare, med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, att skulle anta utskottets förslag till lag om ändring i lagen med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Genom lagändringen införs ett krav på redovisning av kostnader i den årliga verksamhetsredogörelsen. biföll utskottets förslag till beslut. Samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service (KU35) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:47 Samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service, två yrkanden i en följdmotion och sju yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till ny lag om viss gemensam offentlig service och lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Lagändringarna syftar till att möjliggöra lokal statlig service som tillhanda-hålls vid servicekontor i en sammanhållen organisation som Statens service-center ansvarar för. Den föreslagna regleringen omfattar en ny lag om viss gemensam offentlig service. En ny sekretessbestämmelse föreslogs som innebär att sekretess ska gälla för handlingar som lämnas in till eller upprättas i en sådan serviceverksamhet som en statlig myndighet ska utföra åt någon annan myndighet enligt den nya lagen. Myndigheten ska tillämpa motsvarande sekretessbestämmelser som gäller hos den myndighet för vilken en handling tagits emot eller upprättats. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Utskottet föreslog att motionsyrkandena avslås. I betänkandet fanns tre reservationer (SD, KD). biföll utskottets förslag till beslut. Ändring i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av lagen om bostadsanpassningsbidrag (KU36) I betänkandet behandlade utskottet proposition 2018/19:61 Ändring i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av lagen om bostadsanpassningsbidrag. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Genom lagändringarna förtydligas en bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen om sekretess i ärenden enligt lagen om bostadsanpassnings- bidrag. Vidare görs vissa ändringar av rättelsekaraktär i offentlighets- och sekretesslagen. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Det väcktes inte någon motion med anledning av propositionen. biföll utskottets förslag till beslut. Granskning av meddelande om att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom EU (KU37) I utlåtandet granskade utskottet Kommissionens meddelande Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen – Läget och vägar framåt (COM(2019) 163). Utskottet värdesatte att kommissionen fortsätter sitt arbete för att främja och försvara rättsstatsprincipen. Respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten är fundament i en demokrati. Utskottet delade regeringens oro över utvecklingen på rättsstatsområdet. Utskottet välkomnade därför att kommissionen tagit initiativ till en diskussion om hur man kan förbättra de verktyg som finns till förfogande för EU:s institutioner för att skydda unionens grundläggande värden, däribland respekten för rättsstaten. Utskottet ansåg att det är av stor vikt att de verktyg som finns till förfogande används och att nya kan bidra till att stärka tillämpningen av rättsstatsprincipen inom unionen. EU:s grundläggande värden är inte förhandlingsbara, vilket regeringen också framhåller. Utskottet ansåg att den bredare diskussion om att ytterligare stärka rättsstatsprincipen som kommissionen tagit initiativ till är angelägen, och utskottet kommer att följa det fortsatta arbetet. Utskottet föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. biföll utskottets förslag till beslut. 2018/19:KU1y till skatteutskottet över kommissionens meddelande Mot ett mer effektivt och demokratiskt beslutsfattande inom EU:s skattepolitik (COM(2019) 8). 2018/19:KU2y till utrikesutskottet över kommissionens arbetsprogram Uppfylla löften och forma framtiden (COM(2018) 800). 2018/19:KU3y till utrikesutskottet över skrivelse 2018/19:115 Verksamheten i Europeiska unionen och följdmotioner. 2018/19:KU4y till finansutskottet över proposition 2018/19:99 Vårändringsbudget och motioner. Utskottet fortsatte under att följa och behandla EU-frågor inom sitt beredningsområde. Information om aktuella EU-frågor lämnades av företrädare för regeringen och vid följande tillfällen: informerade statssekreterare vid om rådsslutsatser om stärkt europeiskt innehåll och rådsdeklaration om antisemitism, m.m. lämnade Statsrådsberedningen skriftlig information avseende pågående förhandlingar på det institutionella området. informerade statssekreterare vid om reformen av EU:s valrättsakt. informerade statssekreterare vid om aktuella EU-frågor inom utskottets verksamhets- område. informerade statssekreterare vid Kultur- departementet om aktuella EU-frågor inom utskottets verksamhetsområde. informerade statssekreterare vid om förslaget till förordning om inrättandet av programmet för rättigheter och värden (COM(2018) 383). lämnade Statsrådsberedningen skriftlig information om periodisk granskning av rättsläget i EU:s medlemsstater (). Under höll utskottet följande överläggningar med regeringen: