uprotokoll · H6A1NU33p · 2019-05-02 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2018/19:33 Utskottet justerade protokoll 2018/19:32. Mineralpolitik (NU11) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner om mineralpolitik. Utskottet fattade beslut i ärendet. Förslag till betänkande nr 11 justerades. vid punkt 1 av S-, V-, L- och MP-ledamöterna, vid punkt 2 dels av M-ledamöterna, dels av SD-ledamöterna, dels av V-ledamoten, dels av KD-ledamoten, vid punkt 3 av M-, C- och KD-ledamöterna, vid punkt 4 dels av V-ledamoten, dels av KD-ledamoten, vid punkt 5 av V- och KD-ledamöterna, vid punkt 6 av SD-ledamöterna. Elmarknadsfrågor (NU12) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner om elmarknadsfrågor. Utskottet fattade beslut i ärendet. Förslag till betänkande nr 12 justerades. vid punkt 1 av M-, SD-, KD- och L-ledamöterna, vid punkt 2 av M- och KD-ledamöterna, vid punkt 3 av SD- och L-ledamöterna, vid punkt 4 dels av M-ledamöterna, dels av SD-ledamöterna, dels av C- och V-ledamöterna, dels av KD-ledamoten, dels av L-ledamoten. skrivelser till regeringen (NU3y) Utskottet fortsatte behandlingen av yttrande till över skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och motioner. Utskottet fattade beslut i ärendet. Förslag till yttrande NU3y justerades. Handelspolitik (NU13) Utskottet behandlade motioner om handelspolitik. Utskottet behandlade fråga om yttrande till finansutskottet över proposition 2018/19:99 om vårändringsbudget . Utskottet beslutade att avge yttrande. Årsredovisning för staten 2018 Utskottet behandlade fråga om yttrande till finansutskottet över skrivelse 2018/19:101 om årsredovisning för staten 2018. Utskottet beslutade att inte avge yttrande. Utskottet fortsatte behandlingen av förslag från L-ledamoten om ett utskottsinitiativ gällande en omställning av energipolitiken enligt bilaga 2. Utskottet beslutade att inte ta något initiativ. SD- och L-ledamöterna anmälde avvikande mening och ansåg att utskottet borde ha tagit initiativ enligt det framlagda förslaget. Utskottet informerades om inbjudan att nominera 1–2 ledamöter till möte och middag med talman . Sigfússon. Utskottet beslutade att överlåta till presidiet att avgöra frågan. Utskottet informerades om inbjudan från Kungl. () till möte om verksamheten. Utskottet beslutade att delta. Regeringens syn på effektsituationen Utskottet beslutade att bjuda in statsrådet för information om regeringens syn på el- och effektsituationen i och . Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . Biträdande enhetschefer , Säkerhetspolisen, säkerhetsspecialist , säkerhetsenhet och informationssäkerhetsansvarig , juridiska enhet, informerade om olika säkerhetsfrågor. (M), ordf. (S), v. ordf. Vakant (M) Per Schöldberg (C) Vakant (KD) Gulan Avci (L) x = ledamöter som deltagit i handläggningen o = ledamöter som härutöver har varit närvarande Ny energipolitik för SverigeBilaga 2 En säker och klimatneutral elförsörjning är avgörande för att ska kunna klara övergången till ett klimatmässigt hållbart samhälle med bibehållen välfärd. har en säker, effektiv elproduktion med konkurrenskraftiga priser och med små utsläpp av växthusgaser. En av hörnstenarna i elförsörjningen är kärnkraften. Den rådande inriktningen av energipolitiken genomfördes genom olika riksdagsbeslut —2018 med utgångspunkt i den energiöverenskommelse som slöts 2016 mellan fem av åtta partier. Det syfte som uttalades var att överenskommelsen skulle utgöra ett förutsägbart ramverk som skulle underlätta de investeringar som är nödvändiga för att klara klimatomställningen. Det sakliga innehållet blev dock ett annat. Det övergripande målet formulerades som att ska ha förnybar elproduktion, något som utesluter kärnkraft eftersom denna energikälla inte klassas som förnybar. som överenskommelsen uttalade att det inte skulle finnas hinder för investeringar i ny kärnkraft sattes alltså målet att kärnkraften skulle bort . Därigenom har energiöverenskommelsen ökat den politiska osäkerheten i energisektorn, i stället för att minska den. Den svenska kärnkraftssektorn är i en fas där viktiga investeringsbeslut behövs, bland annat för att möjliggöra en förlängd livstid för befintlig kärnkraft. När den förda energipolitiken bygger på att kärnkraften inte är långsiktigt önskvärd kommer detta att höja den politiska risken, vilket på rent företagsekonomiska grunder blir avhållande på investeringar. Vi står inför en situation där ytterligare två reaktorer riskerar att avvecklas i närtid, , som båda ägs av statliga . Om detta sker ökar risken för att vid effekttoppar gör sig beroende av importerad el, som till stor del kommer från fossila energikällor. Beroendet ökar också av de två oljedrivna kraftverken i och , som fungerar som effektreserv. Även detta skulle ur klimatsynpunkt vara ett steg i helt fel riktning. Vi ser med oro på den ökade effektutmaningen. Det är tydligt att leveranssäkerheten sjunker i det svenska elsystemet, eftersom el från förnybara energikällor som vind inte alltid finns tillgänglig när elbehovet är som störst. Den senaste vintern var den första utan 1. Om stängs i närtid Försvinner en betydande andel stabil elproduktion utan att tillräckliga åtgärder vidtagits För att garantera fortsatt leveranssäkerhet. blev vi påminda om att vattenbrist och dålig nederbörd påverkade vattenkraftens kapacitet, och har redan börjat med torka på flera håll i landet. Sammantaget behöver vi hantera ett effektunderskott. Det totala behovet av elektricitet kan dessutom med all sannolikhet väntas öka på grund av elektrifieringen av fordonsflottan och industriella processer, näringslivets strukturomvandling och en växande befolkning. Liberalerna har länge efterfrågat en konsekvensanalys av vad stängningar av reaktorer betyder för leveranssäkerheten, för energiimportberoende samt vilka konsekvenser det har för klimatet. Energiöverenskommelsen har som syfte att på alla sätt öka andelen förnybar elproduktion — även om det för oss var oklart med vilket mål i sikte då svensk elproduktion har varit i det närmaste helt fri från klimatpåverkan . Självändamålet om förnybar produktion formulerades utan en seriös analys av vad det innebär för effektbalans och leveranssäkerheten. Det behövs ett leverenssäkerhetsmål som beaktar samhällets behov och som utgår för elförsörjningens betydelse för vår konkurrenskraft som industrination. Svenska elkonsumenter behöver veta vad de kan förvänta sig av sina elleverantörer. Elintensiv industri måste våga investera i . Dagens höga elkvalitet är en svensk konkurrensfördel som måste värnas. behöver en energipolitik vars överordnade mål är en klimatvänlig och stabil elproduktion med konkurrenskraftiga priser. Då ska politiken inte ha som utgångspunkt att en av våra viktigaste klimatneutrala energikällor ska avvecklas. Utgångspunkten är i stället att alla energikällor behövs — så länge som de är fossilfria. Det behövs därför nya ramar för den långsiktiga svenska energipolitiken. Det centrala är att elproduktionen är fossilfri och stabil och att utbyggnaden ska drivas på av marknaden och byggas när den behövs och där den behövs. Återstående fossilbaserad elproduktion ska fasas ut ur systemet. Den politiskt styrda avvecklingen av kärnkraften ska avbrytas. Det är inte I och 2 som borde avvecklas, utan oljekraftverken i och . Kärnkraftsforskningen ska underlättas och utveckling av nya reaktorer välkomnas. Av särskilt intresse är utvecklandet av fjärde generationens kärnkraftverk, som radikalt skulle kunna minska mängden högaktivt avfall. Det behövs mer likvärdiga villkor För koldioxidfria kraftslag. Elcertifikatssystemet liksom andra former av subventioner snedvrider konkurrensen mellan energikällor. Lika förutsättningar är det mest kostnadseffektiva sättet att nå målet att eliminera utsläppen av koldioxid. All form av fossilfri elproduktion ska välkomnas och bedömas på likvärdiga villkor sol, vind och vatten men också kärnkraft. Det behövs en ny energipolitik för . Med stöd i bestämmelserna i riksdagsordningen 9 kap. 16 § hemställer jag därför om att näringsutskottet gör ett utskottsinitiativ med ett förslag till tillkännagivande från till regeringen om en omställning av energipolitiken med följande utgångspunkter: De övergripande energipolitiska målen ersätts med en ny målstruktur där ett av målen ska vara att ska ha fossilfri elproduktion (i stället för förnybar elproduktion). Ett leverenssäkerhetsmål måste fastställas. De båda oljekraftverken i och avvecklas. I stället bibehålles I och 2 som uppgraderas och livstidsförlängs. Planeringen återupptas för två nya reaktorer i av fjärde generationens reaktortyp. Utredning tillsätts om prissättningen av el. Leveranssäker fossilfri el ska premieras, istället för som väderberoende el som bara levererar när vädret är gynnsamt. Utredning tillsätts för att pröva om ska ges ett nytt uppdrag att ha det övergripande ansvaret För en långsiktig stabil och klimatvänlig svensk elförsörjning. ska i EU verka För utökad forskning om fjärde generationens kärnkraft. näringsutskottet (L)