uverkber · H6A1skuverk · 2019-01-01 00:00:00 — ska enligt riksdagsordningen bereda ärenden om statliga och kommunala skatter samt ärenden om skatteförfarandet, folkbokföring och exekutionsväsendet. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution hör också till utskottets beredningsområde. Under /19 hade utskottet följande sammansättning: (S), ordförande Per Åsling (C) förste vice ordförande (M) ledamot fr.o.m. 2019-02-13 andre vice ordförande fr.o.m. 2019-03-05 Boriana (M) (M) fr.o.m. 2019-06-17 i (M) fr.o.m. 2019-02-13 (SD) fr.o.m. 2019-06-18 (L) fr.o.m. 2018-10-09 (SD) fr.o.m. 2018-10-09 (SD) fr.o.m. 2018-10-09 (L) fr.o.m. 2018-10-09 (-) fr.o.m. 2018-10-09 (MP) fr.o.m. 2018-10-09 (V) fr.o.m. 2018-10-16 (KD) fr.o.m. 2018-10-16 (KD) fr.o.m. 2018-10-16 (S) fr.o.m. 2019-04-03 (S) fr.o.m. 2019-01-22 Utskottet biträddes av ett kansli bestående av , föredragande fr.o.m. 2019-03-11 Under /19 höll utskottet 32 protokollförda sammanträden och behandlade då dels sin del av budgetpropositionen (bet. 2018/19: SkU1) om anslagen till , och m.m., dels ytterligare 15 propositioner och 3 skrivelser. Utskottet behandlade dessutom motionsyrkanden från den allmänna motionstiden samt yrkanden som väckts med anledning av propositioner och skrivelser, totalt ca 560 motionsyrkanden. Därutöver behandlade utskottet skattemotioner i samband med sina yttranden till finansutskottet över skattefrågorna i budgetpropositionen och ekonomiska vårproposition. Utskottet behandlade även 5 ärenden som avsåg subsidiaritetsprövningar. Sammanlagt lade utskottet fram 24 betänkanden samt 1 utlåtande och lämnade 6 yttranden till andra utskott. De behandlade propositionerna tillstyrktes genomgående av utskottet, i några fall med mindre justeringar. har ställt sig bakom utskottets förslag. De frågor som utskottet behandlade gällde bl.a. följande. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (SkU1) Drygt 11,5 miljarder ur statens budget går till utgiftsområdet Skatt, tull och exekution. Mest pengar får , . Knappt 2 miljarder vardera får och . biföll och förslag om hur pengarna inom utgiftsområdet ska fördelas. Det innebär att anslaget till ökar med och anslaget till ökar med jämfört med regeringens förslag. avslog också några motioner om . beslutar om statens budget i två steg: Först om ramarna för de 27 utgiftsområdena i budgeten. Det beslutade om . Därefter, i ett andra steg, om hur pengarna ska fördelas inom varje utgiftsområde. Vissa kontrollfrågor och andra frågor på punktskatteområdet (SkU2) Lagar som gäller punktskatter ändras, bl.a. reglerna om skatt på kemikalier i elektronik och punktskattekontroll av transporter av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. Beskattningen av varor som omfattas av punktskatter får skjutas upp av exempelvis registrerade avsändare och varumottagare inom det s.k. uppskovsförfarandet. Vissa delar inom uppskovsförfarandet ska framöver kunna användas efter att ett godkännande att använda uppskovsförfarandet har slutat gälla. En ny typ av skattskyldig för skatt på kemikalier i viss elektronik införs, som kallas registrerad mottagare. Energiskatt ska kunna återbetalas vid viss lagring av el, och skattskyldighet för energiskatt på el ska inte inträda i vissa situationer när skattskyldighet redan har börjat gälla. De flesta av de nya reglerna började gälla . biföll regeringens förslag. Ändrade mervärdesskatteregler för telekommunikationstjänster, radio- och tv-sändningar och elektroniska tjänster (SkU3) Momsreglerna ändras för telekommunikationstjänster, elektroniska tjänster samt radio- och tv-sändningar. Det innebär att svenska lagar anpassas till EU-regler. Huvudregeln är att elektroniska tjänster ska anses vara omsatta i det land där köparen av tjänsten finns. Det införs ett tröskelvärde på för att bestämma beskattningsland för elektroniska tjänster. Det betyder att en person som levererar elektroniska tjänster till konsumenter i andra EU-länder för kan välja att beskattas i och använda svenska momsregler i stället. Reglerna som gäller fakturering i mervärdesskattelagen ska gälla för personer som är etablerade i . Ett företag i ett land utanför EU som av någon anledning är registrerat för att betala moms i ett EU-land ska kunna använda en av de särskilda ordningarna för redovisning och betalning av moms. De nya reglerna började gälla . biföll regeringens förslag. Genomförande av CFC-regler i EU:s direktiv mot skatteundandraganden (SkU4) De s.k. CFC-reglerna () ska anpassas för att leva upp till kraven i EU:s direktiv, alltså bindande EU-regler, mot skatteundandraganden. CFC-reglerna möjliggör en löpande beskattning av svenska delägare i utländska bolag för deras utländska lågbeskattade inkomster. CFC-reglerna är en central del i projekt för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster. För att genomföra och samordna har antagit ett direktiv mot skatteundandraganden. har gjort bedömningen att det är nödvändigt att ändra lagstiftningen för att de svenska reglerna ska leva upp till kraven i EU:s direktiv och biföll regeringens förslag. Lagändringarna började gälla . Ytterligare ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton och några andra skattefrågor (SkU5) Lagstiftningen om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton infördes . Syftet var bl.a. att göra det svårare att undanhålla pengar på konton i andra länder för att slippa betala skatt. Det globala forumet för transparens och informationsutbyte i fråga om skatter har utvärderat lagstiftning. Efter forumets påpekanden ändras lagstiftningen. ändras vissa skatteregler med anledning av den nya spellagen som börjar gälla . Ändringarna innebär att vissa typer av spel som anordnas med tillstånd enligt lotterilagen ska jämställas med licenspliktiga spel och därför beskattas. För att undanröja tveksamheter kring skattefriheten för vinster från spel efter tydliggörs lagstiftningen. Vid tillämpningen av bestämmelsen om skattefrihet för spelvinster ska spel med tillstånd enligt lotterilagen jämställas med spel som inte kräver licens och därmed vara skattebefriade. En ändring av skyldigheten att lämna uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen införs också. Ändringen innebär att en ersättning som kan bli föremål för särskild löneskatt ska redovisas i en årlig kontrolluppgift. biföll regeringens förslag. Ändringarna började gälla . Ändring i skatteavtalet mellan och och upphävande av förordning (SkU6) biföll regeringens förslag att skatteavtalet mellan och ska ändras. handlar om att undvika dubbelbeskattning av inkomst, och ändringarna innebär bl.a. att avtalet även ska kunna tillämpas på förmögenhetsskatt. Ändringarna gäller även begränsning av förmåner i fråga om s.k. offshoreinkomster, dubbel hemvist, utdelning och justering av inkomst- och realisationsvinst. De nya reglerna börjar gälla den dag regeringen bestämmer. beslutade även att förordningen om dubbelbeskattningsavtal mellan och ska sluta att gälla . om investeringssparkonto (SkU7) har behandlat en skrivelse från regeringen som handlar om om sparformen investeringssparkonto. Investeringssparkonto infördes och har gjort det enklare att spara i aktier. Enligt har dock vissa former av aktiesparande blivit mer komplicerade, och komplexiteten i skattesystemet har ökat. konstaterar också att sparformen har haft stora effekter på statens skatteintäkter. rekommenderar bl.a. att regeringen återkommande informerar om hur investeringssparkonton påverkar skatteintäkterna. Regeringen bör enligt rapporten även se över om det är möjligt att förenkla aktiesparande i investeringssparkonto vid nyemissioner och börsintroduktioner samt vid innehav av aktier som delats ut. Regeringen konstaterar att utgifterna för investeringssparkonto redan redovisas, men att det finns skäl att se över om redovisningen ska bli mer kvantifierad. Regeringen delar bedömning att det finns skäl att se över om reglerna för investeringssparkonto kan förenklas i samband med börsintroduktioner eller nyemissioner. utgår från att regeringen noga följer behovet av ett förändrat regelverk. lade skrivelsen till handlingarna. om nedsatt moms på livsmedel (SkU8) har behandlat en skrivelse från regeringen som handlar om om nedsatt moms på livsmedel. Mer specifikt har Revisionen granskat om det är en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och hushåll med låga inkomster. är momsen på livsmedel nedsatt till . konstaterar att sänkningen kostar mycket och inte är ett kostnadseffektivt sätt att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och hushåll med låga inkomster. Regeringen välkomnar och tycker att den ger djupare kunskap om hur sänkt moms på livsmedel fungerar som fördelningspolitisk åtgärd. Den ger också ett bra underlag för framtida arbete. delar regeringens bedömning och lade skrivelsen till handlingarna. Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet (SkU9) Vägavgiften ska höjas för tunga fordon som använder vissa vägar i . Dessutom kommer avgifterna att anpassas så att fordon med höga utsläpp betalar högre vägavgift än fordon med låga utsläpp. biföll regeringens förslag. Förslaget bygger på ändringar i ett samarbetsavtal om gemensamma vägavgifter där och några andra EU-länder deltar. Samarbetet innebär att fordon med betald vägavgift kan köras i de anslutna länderna utan nya avgifter. Vägavgiften har inte har höjts sedan den infördes , vilket innebär att det faktiska beloppet har sjunkit. Den har inte heller anpassats till nyare utsläppskrav på tunga fordon. Lagändringarna börjar gälla den dag som regeringen bestämmer. Inkomstskatt (SkU10) avslog ca 170 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Motionerna handlar bl.a. om en särskild löneskatt för äldre som arbetar, expertskatt, skatt för personer med sjuk- och aktivitetsstöd och hushållsskatteavdrag. Andra områden är personalvårdsförmåner, reseavdrag, bil- och cykelförmån, avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor, personaloptioner och gåvor till ideella ändamål. Företag, kapital och fastighet (SkU11) avslog yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19 om företagande, kapital och fastigheter. Anledningen är bl.a. att redan har tagit ställning i frågorna eller att utredningar och beredningar pågår. Motionerna handlar bl.a. om utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, beskattning vid generationsskifte och skogskonton. Punktskatt (SkU12) avslog ca 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19 om frågor om ändrade eller nya skatter på enstaka varor eller varugrupper, s.k. punktskatt. Motionerna handlar bl.a. om skatten på drivmedel, trängselskatten, flygskatten, spelskatten och reklamskatten. Andra områden är skatt på godis och läsk och skatten på alkohol. Anledningen är bl.a. att utredningar och beredningar pågår eller att redan har tagit ställning i frågorna. Mervärdesskatt (SkU13) avslog ca 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19 om mervärdesskatt. Motionerna handlar bl.a. om skattesatser och mervärdesbeskattning av ideella föreningar. Skatteförfarande och folkbokföring (SkU14) avslog ca 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19 om skatteförfarande och folkbokföring. Anledningen är bl.a. att åtgärder redan är gjorda eller att inte finner att det finns något behov av åtgärder i dessa frågor. Motionerna handlar exempelvis om olika sätt att synliggöra skatter och avgifter för att öka medborgarnas kunskap om skattenivåerna och vad skatterna används till. Andra områden är felaktiga folkbokföringar, falska adressändringar och frågor om personnummer. Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift (SkU15) biföll regeringens förslag till att avskaffa skattereduktionen för fackföreningsavgifter. Avskaffandet av skattereduktionen var en del av och budgetreservation som röstade igenom . Lagändringarna trädde i kraft . Utökade möjligheter för att bekämpa brott (SkU16) Den del av som bedriver brottsbekämpande verksamhet ska få utökade möjligheter att bekämpa brott. Det innebär att får rätt att utreda brott där man misstänker att falska eller manipulerade handlingar har använts, exempelvis för att försöka få ut oberättigade bidrag eller driva företag under falsk identitet. För att omfattas av lagen ska brottet avse en uppgift eller handling som finns hos . ska också kunna utreda penningtvättsbrott. biföll regeringens förslag. De nya bestämmelserna började gälla . Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmansföretag (SkU17) Med de regler som gäller kan skatten bli högre när en andelsägare överlåter sitt företag till en närstående än om hon eller han hade överlåtit det till en utomstående. Regeringen anser att det bör vara samma skatteregler som gäller oavsett om man överlåter sitt fåmansföretag inom eller utom familjen, och föreslår därför att de nuvarande reglerna ändras. biföll regeringens förslag. De nya bestämmelserna började gälla . Avskaffad särskild löneskatt för äldre (SkU18) Regeringen föreslår att den särskilda löneskatten för äldre avskaffas. tas det ut en särskild löneskatt på på lön, arvoden, förmåner och andra ersättningar som betalas ut till personer som har fyllt 65 vid årets början. Skatten tas också ut på inkomst av näringsverksamhet för personer som har fyllt 65 och för personer som inte har fyllt 65 vid årets början men som har fått hel allmän ålderspension . biföll regeringens förslag. Lagändringarna började gälla . Vissa inkomstskatteändringar (SkU19) Regeringen föreslår att den nuvarande bestämmelsen om omräkning av representationsavdrag ska upphävas. Bestämmelsen gäller företag som har sin redovisning i euro. Anledningen är att reglerna för representationsavdrag i inkomstskattelagen har ändrats, och det krävs därför en ändring i omräkningslagen. Regeringen föreslår också att bestämmelsen om den justerade anskaffningsutgiften som gäller delägare i handelsbolag ska ändras så att expansionsfondsskatten motsvarar den faktiskt gällande skattesatsen. biföll regeringens förslag. Lagändringarna började gälla . Höjt tak för RUT-avdrag (SkU20) Regeringen föreslår att taket för RUT-avdrag höjs från till per person och beskattningsår. Regeringens förslag bygger på den överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna som gjordes . Enligt dagens regler om skattereduktion för vissa hushållsnära tjänster, det s.k. RUT-avdraget, kan privatpersoner få avdrag på skatten för exempelvis städning, barnpassning och trädgårdssysslor. För personer gäller detta för kostnader upp till högst per person och år. Genom att höja taket till blir taket detsamma för alla skattskyldiga oavsett ålder. biföll regeringens förslag. De nya reglerna började gälla , men gäller retroaktivt för hela . Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet (SkU21) Regeringen föreslår att skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet återinförs. Därmed återinförs också den procedur för godkännande av gåvomottagare som hänger ihop med detta, men utan de ansöknings- och årsavgifter som fanns tidigare. Vidare slopas regleringen av när en särskild skattedeklaration ska lämnas enligt den numera upphävda lagen om skatt på vinstsparande. biföll regeringens förslag. De nya bestämmelserna började gälla . Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin (SkU22) biföll regeringens förslag att ta bort det årliga extra skattetillägget på bensin- och dieselskatt på . höjs skattebeloppet för bensin och diesel med ett extra tillägg på , utöver en höjning utifrån konsumentprisindex. Enligt den budgetreservation som röstade igenom 2018 ska den s.k. överindexeringen slopas från . I det förslag som regeringen nu har lagt fram slopas skattetillägget, men bara fram . biföll även regeringens förslag att sänka koldioxid- och energiskatten för diesel i arbetsmaskiner, skepp och vissa båtar . Redovisning av skatteutgifter (SkU23) har granskat regeringens årliga redovisning av skatteutgifterna för åren 2018–2021. Skatteutgifter är stöd eller utgifter som går via skattesystemet och som påverkar statsbudgetens inkomster, t.ex. i form av förmånliga skatteregler. Redovisningen synliggör de indirekta stöd till företag och hushåll som finns på budgetens inkomstsida och som helt eller delvis kan ha samma funktion som stöd på utgiftssidan. Skrivelsen består av fyra delar. I den första delen sätts de existerande skattereglerna i relation till en jämförelsenorm, vilket gör det möjligt att identifiera olika skatteutgifter. Vidare beskrivs de beräkningsmetoder som används. Den andra delen diskuterar skatteutgifter i förhållande till samhällsekonomisk effektivitet, principer för skattepolitiken och jämställdhet. I den tredje delen redovisas skatteutgifter och skattesanktioner för åren 2018–2021. Redovisningen sker i en tabell uppdelad efter skatteslag. Den fjärde och sista delen innehåller en kort beskrivning av varje enskild skatteutgift, och aktuella lagrum för respektive skatteutgift anges. lade regeringens skrivelse till handlingarna. Granskning av meddelande om ett förändrat beslutsfattande för EU:s skattepolitik (SkU24) har granskat ett s.k. meddelande från om ett förändrat beslutsfattande för EU:s skattepolitik. Enligt dagens regelverk ska alla länder vara överens och beslut ska fattas i enhällighet för att ett förslag ska gå igenom. På många andra områden räcker det i stället med kvalificerad majoritet, dvs. att två tredjedelar av medlemsländerna säger ja, för att beslut ska kunna fattas. föreslår en stegvis övergång till beslutsfattande med kvalificerad majoritet även i skattefrågor. anser att dagens system, som fungerar olika i alla 28 medlemsstater, påverkar företag negativt och gör den inre marknaden mindre attraktiv för investeringar. Globalisering och digitalisering gör också att skattefrågor inte enbart kan hanteras på en nationell nivå, utan kräver gemensamma lösningar, enligt kommissionen. är mycket kritisk till förslag. anser att medlemsländernas möjligheter att införa och behålla egna nationella skatteregler är en mycket viktig princip som måste värnas. understryker också att den nationella suveräniteten i skattefrågor är avgörande för konkurrenskraft och finansieringen av välfärden. lade utlåtandet till handlingarna. Beskattning av uthyrning av vårdpersonal (SkU25) riktade ett tillkännagivande, en uppmaning, till regeringen om att skyndsamt göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är momsskattepliktiga. Regeringen ska vid behov återkomma med ett förslag till som på ett lämpligt sätt neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt. beslutade i en dom att ett bemanningsföretags uthyrning av sjukvårdspersonal inte ska undantas från momsplikt. tolkade domstolens dom i ett rättsligt ställningstagande. Ställningstagandet innebär en ändring i sak av verkets tidigare uppfattning genom att uthyrning av vårdpersonal anses vara skattepliktig omsättning i stället för sjukvård som är undantagen från skatteplikt. kommer att börja tillämpa den nya tolkningen fr.o.m. . Yttranden till andra utskott Utskottet lämnade följande yttranden: SkU1y till finansutskottet över Skattefrågor i budgetpropositionen och de motioner som väckts med anledning av propositionen och som rörde skattefrågor SkU2y till över Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen SkU3y till finansutskottet över Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på elektroniska publikationer SkU4y till över skrivelser till regeringen – åtgärder SkU5y till finansutskottet över Vårändringsbudget SkU6y till finansutskottet ekonomiska vårproposition. Utskottet höll överläggningar med regeringen vid sammanlagt 17 tillfällen i olika EU-frågor. Rådets direktiv om ändring av direktiv /83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker, COM(2018) 334 (prot. 2018/19:3) och rådets förordning om inrättande av Fiscalisprogrammet för samarbete på beskattningsområdet, COM(2018) 443 (prot. 2018/19:3) och rådets förordning om inrättande av ett tullprogram för samarbete i tullfrågor, COM(2018) 442 (prot. 2018/19:3) och rådets förordning om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning, COM(2018) 474 (prot. 2018/19:3) Rådets slutsatser om kommissionens andra lägesrapport om genomförandet av och handlingsplan för riskhantering på tullområdet, COM(2018) 549 (prot. 2018/19:3) – Rådslutsatser om kommissionens första tvåårsrapport om framstegen i utvecklingen och styrningen av EU:s tullunion, COM(2018) 524. I ärendet förelåg PM med underlag inför överläggning daterad dnr Fi2018/03679/SKA (prot. 2018/19:8) Digital beskattning – Rådets direktiv om digital beskattning (bolagsbeskattning vid en betydande digital närvaro samt rekommendation om sådan beskattning), COM(2018) 147, C(2018) 1650, faktapromemoria 2018/19:74 och Direktiv om skatt på intäkter från vissa digitala tjänster, COM(2018) 148, faktapromemoria 2018/19:75 (prot. 2018/19:8) Ändringar i punktskattedirektivet samt vissa följdändringar, COM(2018) 346, COM(2018) 349, COM(2018) 341, faktapromemoria 2018/19:103 (prot. 2018/19:8) Skatt på digitala tjänster – DAT I (skatt på intäkter från vissa digitala tjänster). COM(2018) 148, faktapromemoria 2018/19:75 (prot. 2018/19:15) Övergång till beslut med kvalificerad majoritet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet (QMV) COM(2019) 8 (prot. 2018/19:15) – Rådslutsatser om revisionsrättens rapport om införandet av tullens it-system, Europeiska revisionsrättens rapport 2018:26 (prot. 2018/19:15) Mervärdesskatt vid gränsöverskridande e-handel mellan företag och konsumenter, COM(2018) 819, COM(2018) 821, faktapromemoria 2018/19:24 (prot. 2018/19:19) Ändring i alkoholskattedirektivet, COM(2018) 334, faktapromemoria 2017/18:104 (prot. 2018/19:19) Förslag till nytt punktskattedirektiv samt vissa följdändringar i andra rättsakter, COM(2018) 346, COM(2018) 349, COM(2018) 341 och faktapromemoria 2017/18:103 (prot. 2018/19:19) Mervärdesskatt – förslag om krav på betaltjänstleverantörer, COM(2018) 812, COM(2018) 813, faktapromemoria 2018/19:25 (prot. 2018/19:27) Beskattning av den digitala ekonomin i ett internationellt sammanhang – koordinering av EU-position i G20 och , pm inför överläggning daterad dnr Fi2019/01858/SKA (prot. 2018/19:27) Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för små företag, COM(2018) 21, faktapromemoria 2017/18:55 (prot. 2018/19:31). Vid fem tillfällen fick utskottet information i EU-frågor av företrädare för , bl.a. om det pågående lagstiftningsarbetet i EU inom utskottets beredningsområde. Utskottet gjorde subsidiaritetsprövningar av följande fem EU-förslag: Kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /112/EG av vad gäller bestämmelserna om distansförsäljning av varor och vissa inhemska leveranser av varor, COM(2018) 819 (SUB-9-2018/19) Kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG vad gäller införandet av vissa krav för betaltjänstleverantörer COM(2018) 812 (SUB-10-2018/19) Kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet för att bekämpa mervärdesskattebedrägeri, COM(2018) 813 (SUB-11-2018/19) Kommissionens förslag till rådets beslut om ändring av beslut 940/2014/EU vad gäller produkter som kan omfattas av befrielse från eller nedsättning av sjötull COM(2018) 825 (SUB-16-2018/19) Kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt och direktiv /118/EG om allmänna regler för punktskatt på gemensamma försvarsinsatser inom unionen (SUB-27-2018/19). Utskottet beslutade att lägga fram rapporten utvärdering av personalliggarsystemet (2018/19:RFR4). hölls ett seminarium om hur systemet med personalliggare fungerar i restaurang-, frisör-, tvätteri- och byggbranscherna för berörda aktörer.