uprotokoll · H7A1MJU15p · 2019-12-17 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2019/20:15 09.00 – 09.30, 09.50 – 10.20, 10.40 – 11.30 Utskottet beslutade om att sammanträda med arbetsplenum . Fortsatt överläggning om ståndpunkt avseende rekommendationer till med anledning av tidigare inlämnad bokföringsrapport enligt LULUCF-förordningen (EU 2018/841) Utskottet överlade med statssekreterare åtföljd av medarbetare från och . Underlaget utgjordes av överläggningspromemoria (dnr 786-2019/20). Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 2). Överläggningen motiverade statssekreteraren att göra följande tillägg till ståndpunkten: Det bör göras en referenskörning utan klimateffekter inklusive en känslighetsanalys på hur klimatmodellen påverkar tillväxten och förrådsuppbyggnaden. Stormmoduleringar ska genomföras. Stormfällda träd kan visserligen till viss del tillvaratas, men de träd som blåser ner i skyddade områden kommer inte tillvaratas utan ligger kvar i bestånden. Här behövs en analys hur detta påverkar referensnivån. Konsekvenserna av den simulerade förrådsuppbyggnaden på framtida avverkningsnivå behöver analyseras vidare p.g.a. risken för ökad naturlig avgång. Regeringen bör också beskriva balansen mellan de kriterier som krävs för att få fram en skoglig referensnivå och hur olika scenarier kopplat till realistiska tillväxtuppskattningar och förenligheten med art 8.5 andra stycket, del A bland annat punkterna (a) och (f) beaktats för att återspegla bl.a. förändringar i åldersbaserade skogsegenskaper. Regeringen ska återrapportera till utskottet så fort som möjligt tillsammans med en bedömning av huruvida det är möjligt att rapportera resultatet som en teknisk justering till . Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: menar att det arbete som ligger bakom SLU:s framtagandet av referensnivån är gediget och vi ser inget behov av att ge dem uppdraget att revidera ytterligare. Vi uppfattar att syftet med det utökade uppdraget till SLU är att kunna höja referensnivån ytterligare. Istället ser behov av en än striktare referensnivå. Denna paragraf förklarades justerad. Ordförandes tack Ordförande tackade utskottets ledamöter, suppleanter och utskottets kansli för arbetet och önskade alla en god jul och ett gott nytt år, ordförande tackades i sin tur av förste vice ordförande för väl genomfört arbete. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 1 – 4 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) (M), vik. andre vice ordf. t.o.m (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Regeringens överläggningspromemoria (dnr 786-2019/20). Regeringen avser att föreslå en reviderad referensnivå för skog för kommissionen som en del av den bokföringsrapport i enlighet med LULUCF-förordningen åtagit oss att redovisa. Referensnivån baseras på ett kompletterande underlag från SLU med beräkningar som beaktar LULUCF-förordningens krav, tekniska rekommendationer och den tekniska bedömningen från expertgruppen avseende den svenska bokföringsrapporten samt Miljö- och jordbruksutskottet mening i frågan. Hänsyn till historisk avverkningsintensitet Referensnivån ska enligt förordningen baseras på en kontinuerlig hållbar skogsbrukspraxis, såsom den dokumenterats referensperioden –2009. Den reviderade referensnivå som föreslås tar hänsyn till historiska avverkningsnivåer. Detta bedömer regeringen är en nödvändighet givet hur Kommissionen formulerat sina tekniska rekommendationer. Referensnivån är därför ca CO2e lägre än den som rapporterades i den preliminära bokföringsrapporten som utformades i överensstämmelse med Miljö- och jordbruksutskottets ställningstagande vid dess sammanträde . Referensnivån medger ökad framtida avverkning utan att utsläpp behöver bokföras bedömning är att den föreslagna referensnivån i kombination med den så kallade kompensationsregeln för skogsrika länder i LULUCF-förordningen kommer att möjliggöra en ökad avverkningsnivå jämfört med den avverkningsnivå vi haft utan att ökade utsläpp från brukad skogsmark bokförs. Referensnivån baseras på en sammanlagd svensk bruttoavverkning för perioden - 2025 på 92,3 miljoner m3sk (skogskubikmeter) vilket är i samma storleksordning som de beräkningar som gjordes för den preliminära bokföringsrapporten. Kompensationsregeln tillåter att avverka ytterligare cirka 4 miljoner m3sk . Sammanlagt bedöms således ca 96 miljoner m3sk kunna avverkas – 2025 utan att behöver bokföra ökade utsläpp från brukad skogsmark. Det kan jämföras med dagens avverkningsnivå som redovisar som, efter omräkning för att få jämförbara tal, motsvarar cirka 88 miljoner m3sk. Nästan all tillgänglig tillväxt kan avverkas utan negativ effekt i bokföringen Referensnivån baseras på en avverkning av av tillväxten som är tillgänglig för avverkning. Om kompensationsregeln tillämpas innebär det att av tillgänglig tillväxt kan avverkas utan att ökade utsläpp från brukad skogsmark bokförs. Inga framtida begränsningar av avverkningsnivån Regeringen bedömer att ett aktivt, hållbart skogsbruk kan bidra till klimatomställningen genom att ersätta fossil råvara och genom en långsiktigt ökad inlagring av kol i skogsmark som övriga miljökvalitetsmål, bl.a. levande skogar ska nås. Tillräcklig tillgång till hållbar biomassa från den svenska skogen och fortsatt lönsamhet och villighet att investera i hela skogens värdekedja kommer säkerställas genom hållbar skogstillväxt och inom ramen för de nationella miljökvalitetsmålen. Därför kommer regeringen inte att vidta några åtgärder för att begränsa avverkningsnivåerna även om på grund av kraftigt ökad avverkning riskerar bokföra utsläpp från brukad skogsmark. Istället kommer ett eventuellt underskott att kunna kompenseras genom det upptag av koldioxid som kan förväntas ske i andra markbokföringskategorier. Skulle avverkningen stiga så mycket att ytterligare åtgärder fordras kommer underskottet att kompenseras i sin helhet genom övriga flexibiliteter som finns i förordningen. Även åtgärder för ökad tillväxt kan öka avverkningsutrymmet. tidigare fastlagda position gäller fortsatt Kommissionen presenterade ett meddelande där en revidering av LULUCF-förordningen avses göras . Den svenska positionen i det fortsatta förhandlingsarbetet är den som tidigare fastslagits i Miljö- och och påverkas inte av att den reviderade referensnivån, som en följd av , tar hänsyn till den historiska intensiteten. Det innebär att fortsatt vill se ett regelverk som möjliggör en långsiktigt ökad, hållbar produktion av bioenergi och fossilsnåla material från skogsbruket. anser fortsatt att referensnivåerna bör beräknas utifrån en prognos om framtida hållbar avverkningsnivå utan justering för skogsbrukets historiska intensitet och att hänsyn tas till den klimatnytta särskilt skogrika länder kan bidra med i likhet med i dagens förordning genom att den s.k. ”no debit rule” behålls. Regeringen avser återkomma till utskottet om den närmare utformningen av positioner inför den kommande förhandlingen om revidering av LULUCF-förordningen när ett förslag lagts av kommissionen. Fortsatt påverkans- och analysarbete Regeringen avser att noga följa det fortsatta arbetet med LULUCF-förordningen utifrån svenska ståndpunkter om hur referensnivån för brukad skogsmark ska utformas. bör också tydliggöra att det svenska förslaget till reviderad referensnivå inte ska ses som ett ändrat ställningstagande vad gäller tolkningen av LULUCF-förordningens regelverk kring beräkning av referensnivån för brukad skogsmark. De svenska modelleringssystemen för beräkning av referensnivån för brukad skogsmark bör utvecklas för att på ett bättre sätt beakta den ökade risk för störningar såsom torka, brand, stormfällning och skadeangrepp som ett förändrat klimat och ett kraftigt ökat virkesförråd leder till. Modelleringssystemet bör också kunna utvecklas för att långsiktigt kunna ta hänsyn till fysiska begräsningar i ökad täthet i virkesförråd per arealenhet. Dessutom bör erfarenheter från andra medlemsstater med liknande förutsättningar som , inklusive den metodik och ansats som dessa använt, studeras för att undersöka om de bättre kan bidra till att nå målsättningen om att basera referensnivån för brukad skogsmark på högsta hållbara avverkningsnivå. Det gäller t ex de analysverktyg och metoder som använt. ambition är att vara ett föregångsland i klimatomställningen. En övergripande målsättning vi haft och har gällande beräkningar av nettoupptag av växthusgaser vid markanvändning är att de ska vara transparenta, verifierbara, kvantifierbara och att reglerna ger en bibehållen ambitionsnivå och hög miljöintegritet. LULUCF-förordningen trädde i kraft . En central utgångspunkt är att länderna åtagit sig att upprätta och upprätthålla en bokföring som ger en korrekt bild av utsläpp och upptag av koldioxid i brukad mark, bland annat i brukad skogsmark. Alla medlemsstater har i enlighet med förordningen lämnat in en nationell bokföringsrapport för skogsbruket. granskades medlemsstaternas bokföringsrapporter av en tekniks expertgrupp ledd av där också representanter för medlemsstaterna ingick. representerades av och . Kommissionen meddelade sina tekniska rekommendationer till medlemsstaterna som återspeglar slutsatserna av den tekniska granskningen. har granskat rekommendationerna och noterar att kommissionen i vissa avseenden inte verkar göra samma tolkning av förordningen som utgjorde utgångspunkt för den referensbana skickade in . Kommissionen menar i sina tekniska rekommendationer som publicerades angående bokföringsrapporten att sätt att beräkna referensnivå inte följer förordningens krav. Regeringen uppdrog därför till att ta fram ett nytt underlag till bokföringsrapport utifrån de rekommendationer som kommissionen gett med beaktande av Miljö- och jordbruksutskottet mening i frågan. Av uppdraget framgår att målet är att referensnivån i möjligaste mån ska ge utrymme för högsta möjliga hållbara avverkningsnivå. Enligt EU-förordningen ska Kommissionen fastställa referensnivåerna som ska gälla för markanvändningskategorin skogsbruk för respektive medlemsstat genom en s.k. delegerad akt. Förfarandet innebär att kommissionen genom ett beslut fastställer den referensnivå som ska gälla för - 2025. Skulle inte justera sin beräkning av referensnivån i enlighet med den gängse tolkningen av förordningen och rekommendationer finns en risk att fastställer en lägre referensnivå än den föreslagit. Det skulle kunna innebära att nivån sänks med en risk för att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att minska utsläpp i andra delar av samhället eller att utsläppsenheter behöver förvärvas från andra EU länder. trovärdighet i klimatfrågan och ledande roll i EU arbetet skulle också riskera undergrävas.